sv. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. HAND. 29. \:o I. 



Plan för detta arbete. 



Hvad som fordras tor grundläggande af en säker kännedom om Gotlands växt- 

 geografi och växttopografi är 1) tillförlitliga uppgifter om hvilka växter som förekomma 

 inom området samt om deras horisontala och vertikala utbredning, 2) uppskattning af 

 allmänna växters frekvens med största möjliga noggrannhet och likformighet. 



För att bidraga till det första målets uppnående har författaren dels genom under- 

 sökningar i naturen och i lierbarier, dels genom förbindelse med talrika botanister sökt 

 erhålla bekräftelse på äldre växtfynd. Resultaten häraf synas i den speciella delen, hvari 

 genom ett bestämdt beteckningssätt utmärkes, hvem som har att ansvara för uppgifternas 

 riktighet. Efter hvarje växtlokal anföres nämligen inom parentes den botaniker, som först 

 lämnat uppgift om växtens förekomst på stället; i många fall meddelas också, huruvida 

 växten i senare tid blifvit sedd på samma ställe. Efter namnet på hvarje växtform an- 

 föres det äldsta tryckta arbete, 1 hvari i fråga varande växt befunnits omtalad såsom got- 

 ländsk, så vidt det varit möjligt att till nu gällande nomenklatur reducera de skiljaktiga 

 benämningar, hvarunder växten på olika tider framträdt. 2 



I många fall är det omöjligt att säkert bestämma betydelsen af ett äldre växtnamn. 

 1 fråga om Fuirens benämningar hafva A. E. Lindbloms tolkningar 3 blifvit följda. 



Jämte de tryckta arbetena anföres älven Landebergs Flora Gothlandica. Denna 

 har visserligen ej blifvit publicerad, men då den blifvit insänd till O. Swartz i ändamål 

 att offentliggöras och sedermera förvarats i vetenskapsakademiens bibliotek, har den varit 

 för allmänheten tillgänglig. Också har den, såsom synes af föregående historik, blifvit 

 direkt eller på omvägar anlitad af J. P. Rosén. Under sådana förhållanden har det synts 

 lämpligt att jämte de tryckta arbetena citera nämnda handskrift vid de växter, för hvilka 

 i Flora Gothlandica särskilda lokaler uppgifvits, eller där andra skäl tala för att växten 

 verkligen blifvit sedd af Landeberg och ej blott af sannolikhetsskäl upptagits såsom 

 gotländsk. 



Dessa citat hafva visserligen i de flesta fall ingen betydelse för växternas, utan 

 blott för botanikens historia. Det förra torde dock i många fall äga rum. Så t. ex. är 

 det omöjligt, att Reseda lutea så länge kunnat förbises, om den varit lika mycket spridd, 

 då Gotland började undersökas i botaniskt afseende, som den är nu. Detsamma gäller 

 om åtskilliga andra arter, under det att ett motsatt förhållande råder i fråga om några 



1 Vid LlN., Gott. Resa, som saknar fullständigt register, anföras sidotalen. 



2 Tillika anföres efter nämnda arbete den däri citerade botaniker, som funnit växten på Gotland. 



3 Physiogr. Sällsk. Tidskr. B. I s. 360—384. 



