22 K. JOHANSSON, HUFVUDDRAGEN AF GOTLANDS VÄXTTOPOGRAFI OCH VÄXTGEOGRAFI. 



Nederbörden i Visby är alltså under våren och försommaren ännu mindre än i den 

 regnfattiga Kalmartrakten. * 



Medelantal af nederbördsdagar (för åren 1881 — 94): 



Gotlands län Malmöhus län Södra Kalmar län 



april. 7,5 8,4 8,5 



maj 8,2 10,7 8,9 



juni 7,8 9,9 8,8 



juli 10,5 13,6 12,5 



aug 11,8 15,+ 12,i 



för år 127,6 145,4 124,5 



För hvar och en af månaderna apr. — aug. är antalet nederbördsdagar i Gotl. län 



mindre än i något annat län i södra och mellersta Sverige. Däremot äro de tal, som 



angifva nederbördens mängd och antalet nederbördsdagar på Gotland under okt. och nov., 

 tämligen stora. 



Det är bekant, att åtskilliga sydländska träd och buskar trifvas i trädgårdar på 

 Gotland, att mullbär och valnötter mogna hvarje år, och att vindrufvor på spalier åt- 

 minstone komma nära sin mognad under varma somrar. 



Följande mått på åtskilliga i D. B. V:s trädgård odlade träd, af hvilka de flesta nu 

 äro omkring 40 år gamla, visa, hvad Gotlands jord och klimat förmå: 2 



Stammens omkrets i cm. 



Omkring V 2 m. TT . , , , ... , 



öfver marken Vl(1 bröstho J d 



Robinia (Pseudacacia L?)_. 150 



Cytisus Laburnum L 140 



130 



Ailanthus glandulosa Desf. — 115 



Paulownia imperialis Sieb. & Zucc 70 57 



Morus nigra L 86 85 



Platanus occidentalis L. 96 80 



» 150 139 



Quercus Cerris L 86 72 



Castanea vesca Gsert. 3 83 



Fasrus silvatica L 107 102 



1 Medelnederbörden under åren 1885 — 90 för förra hälften af juni var i Visby endast 7,2 mm. 



2 Alla träden äro (enl. O. A. WESTÖÖ, en af trädgårdens grundläggare) planterade under åren 1855—57 

 med undantag af Salisburia, som är yngre, samt Moms nigra, som är äldre men som omflyttades vid nämnda tid. 



3 Nötterna voro 1895 ganska stora (t. ex. 21x23x14 mm.) samt grobara, enligt groningsförsök af 

 lektor M. KLINTBERG. Groddplantan vissnade dock snart. 



