KONGL. sv. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. KAND 29. n:<> I. 95 



medio stepe purpureo-picei. Anthela + umbellata contracta, interdura uno alterove ramo 

 distante parvas umbellas gerente aucta, acladio brevi (. r > — Kl mm.) et pedicellis canofloccosis 

 glandulis subeerinis densiusculis densis setis longis curvulis albidis densis vestitis. In- 



roh/cru sat angusta suhfi/Hutlrica 7 ,r, — mm. longa basi ovata atroviridia, sed setis densis 

 oanescentia. Squamce latce + lariceolataa acutiuseulcv apiee dilnto uliius/ila; bite et obscure 

 viridimarginata3, setis longis elans densis glandulis parvis densiusculis obtecta;, exteriorea 

 sparsim - sat dense lloeeos;e, inln-mediie et interiören paiicai dorso ad medium sparsim 

 stolln.t:»', apicem versus sidmuda; — nudce, intimce nudxe. Folia rosularia laete viridia, 

 supra floccis solitariis — raris pilis longis firmis densiusculis, subtus pilis brevioribus e1 

 mollioribus densis floccis sparsis — raris in nervö mediano densioribus vestita, margine 

 pilis albis firmis sat densis ad basin longis et densissimis ciliata, exteriora lingulato- 

 öblonga, intermedia anguste lingulato-lanceolata acuta, intima lanceolate linearia cuspidata. 

 Folia caulina linearia cuspidata sat parva, subtus sat dense floccosa, nervö dorsali dense 

 pilosa, margine pilis densis ciliata, ceterum fere epilosa. Ligulce breves lacerataj la?te 

 luteae, apice concolores, exstriatse. 



Denna form öfverensstämmer genom de breda, lansettlika hålkfjällen, de korta ligu- 

 lerna, bladens form och långa hårbeklädnad med H. macranthelum N. & P. (coll.) 

 Från de gotländska formerna af nämnda art afviker dock denna betydligt genom blom- 

 ställningens form, som mer påminner om "H. cymosum, de i förhållande till längden 

 smala hålkarna, de korta och jämna glandierna, det starkt reducerade luddet å bladen, 

 men framför allt å de längre hålkfjällen, hvilkas spetsar alldeles sakna stjärnhår. 



H. Lönurothii X salmlosonmi [H. mucidum Dahlst. Herb. Hier. Scand. VIII n:o 52. 1895J 



n. hybr. 



Stjälkar (10 — )15 — 30 cm. höga, tämligen grofva, ofta flera från samma rotstock, 

 oregelbundet gaffelgreniga, 2 — 10-blomstriga, nedtill mer eller mindre tätt, vanligen hvitt 

 stjärnludna (tomentelli) och tämligen tätt hvithåriga, upptill mera glest klädda af hår och 

 ludd, men i synnerhet hos gröfre individ bärande enstaka — strödda glandier. Blom- 

 ställningens grenar och korgskaften hvita af tätt ludd, för öfrigt klädda af tämligen täta, 

 krusiga, hvita borsthår med grof svart fot samt strödda — täta glandier af växlande 

 storlek, de flesta korta. Rotbladen gulaktigt gröna (ej glaucescenta) och stora (ända till 

 13 cm. långa), de yttre tunglika — tunglikt aflånga, rundtrubbiga, de mellersta vanligen 

 tunglikt lansettlika, de innersta smalare, ända till jämbreda, spetsiga; beklädnaden af 

 enkla hår är i det närmaste sådan som hos H. Lönnrothii, men stjärnhåren sitta på 

 undersidan betydligt tätare, stundom så tätt, att bladet synes gråhvitt, och oväntadt nog 

 förekomma äfven på öfre sidan enstaka, på medelnerven strödda eller ännu talrikare 

 stjärnhår i synnerhet på de inre bladen. Stjälkbladen, till antalet — 2, äro jämbreda, 

 det öfre alltid brakté-artadt; de likna sålunda stjälkbladen hos H. Lönnrothii, men äro 

 ännu mindre. 



Hålkarne sitta, om inflorescensen är flerblomstrig, gyttrade i spetsen af grenarna 

 på korta skaft. De äro nästan lika stora som hos den på Gotland vanliga H. sabulo- 



