96 K. JOHANSSON, HUFVUDDRAGEN AF GOTLANDS VÄXTTOPOGRAFI OCH VÄXTGEOGRAFI. 



sorum eller omkr. 1 mm. kortare. De yttre fjällen sitta något löst, ehuru ej så mycket 

 som hos sistnämnda art. I öfrigt äro fjällen smalare, de grönaktiga kanterna mindre 

 tydliga än hos H. sabulosorum; deras föga eller stundom icke kolorerade spetsar äro 

 mindre utdragna och hvassa. Beklädnaden utgöres af filtludd samt täta glandier, som äro 

 mer växlande i storlek än hos H. sabulosorum, och täta hår, som visserligen äro fina, 

 men dock något gröfre än hos nämnda art. 



Ligulerna hafva samma längd som hos H. sabulosorum, men äro ej röd- 

 strimmade. 



Pollen och frukt äro illa utbildade. 



På de i augusti framkommande höstskotten äro bladen nästan lika breda som hos 

 H. sabulosorum; äfven dessa blad bära på öfversidan enstaka eller på medelnerven 

 strödda stjärnhår. På de vid denna tid blombärande skotten äro grenarna långa och 

 vanligen enkla, så att blomställningen får samma utseende som hos H. bigeminum Lönnr., 

 med korgskaften äro mer uppräta. Hålkarna på dessa skott äro betydligt mindre, endast 

 5 — 5,5 mm. breda och inemot 10 mm. långa; kalatidiet är omkring 23 mm. i diameter. 



Stoloner saknas. 



I Visby odlade exemplar hafva endast utvecklat förkrympta frukter och i öfrigt 

 bibehållit sitt utseende. 



H. mollisetiforme Daiilst. n. [Dahlst., Herb. Hier. Scand. VIII n:is 68 — 70, sine 



descriptione]. 



Caulis 25 — 40 cm. altus gracilis — crassiusculus subflexuosus firmus et rigidus, 

 infra medium 1 — 3-folius, inferne et ad medium pilis albis basi bulbosa atropurpurea 

 instructis floccisque sparsis — densiusculis obtectus, superne pilis rigidis divergentibus + 

 crispulis densius vestitus subtomentellus — tomentellus, plerumque glandulis minutis soli- 

 tariis obsitus. Folia rosularia florendi tempore 5 — 8 — 10, exteriora ssepius emarcida + 

 late lingulato-lanceolata + obtusa, intermedia longa anguste oblanceolata — lineari-lan- 

 ceolata + acuta, intima etiam angustiora, omnia laate glaucescenti-viridia, subtus floccis 

 densis canoglaucescentia, pilis raris in nervö dorsali densiusculis vestita, supra floccis raris 

 in nervö mediano sparsis — sat densis a?que ac marginibus setis densiusculis obtecta; 

 folia caulina 1 — 3 linearia, subtus dense supra sparsim floccosa, utrinque sparsim in nervö 

 dorsali densius pilosa, superiora valde angusta in bracteas filiformes abeuntia. Anthela 

 polycephala paniculata + läxa subindeterminata, ramis superioribus acladium 10 — 20 

 ( — 30) mm. longum suba?quantibus vel paullo superantibus + approximatis, inferioribus 

 remotis brevibus erectopatentibus apice inflorescentias paucifioras gerentibus, pedicellis + 

 brevibus albotomentosis setis albidis longis e basi longa nigricante evolutis densiusculis — 

 densis glandulis minutis cerinis postea nigricantibus densis vestitis. Involucra crassa (4,5 

 — 5,5 mm.) brevia (7,5 — 9 mm., ssepius 8 mm. longa) + dilute canescentia — albido- 

 cinerea basi rotundata. Squamce latiusculas — lataj, interiores lanceolata3 anguste viridi- 

 marginataä subacutas, apice + denudato purpurascentaj obtusiusculre, intima? late viridi- 

 marginata;, omnes dense canofloccosaj pilis dilutis tenuibus densis et glandulis + cerinis 



