18 



BA<'KSTI!( >M, VESTANAF ALTET. 



man kan iakttaga hos fiere sachsiska granuliter. För öfrigt märkas litet sericitisk musko- 

 vit, magnetit, apatit och skarpkantiga zirkoner ined utprägladt koncentrisk nppbyggning. 

 Denna granulit visar såväl makroskopiskt som mikroskopiskt mera brecciestruktur än den 

 först beskrifna från NO. om Bökö. Den sammansättes af kantiga korn från 2 mm. och 

 nedåt till de minsta dimensioner. Fältspatkornen äro de största och häfva sig derigenom 

 ut från kvartsaggregaten. Fig. 6 ger en bild häraf och visar äfven knäckta plagioklas- 

 korn och sådana med böjda lameller, samt derjemte kvartsens förekomstsätt i aggregat 

 af polygonala småkorn. 



Denna v arietet från Kastagropen analyserades af Dr. H. Santesson med följande 

 resultat: 



Granulit, Granit, 



Kastagropen. Raslångens strand. 



Si0 2 75,44 73,38 



A1 2 Ö 3 10,99 14,36 



Fe 2 3 2,33 0,86 



FeO 0,93 0,79 



MnO_..._ 0,47 0,22 



MgO 0,25 0,46 



CaO...... 1,24 1,33 



Na 2 2,72 2,85 



K 3 4,98 4,98 



Ti0 2 — 0,20 



Glödgningsförlust 1,06 0^37 



100,41 99,80 



För jemförelse har den p. 8 meddelade granitanalysen satts bredvid. Såsom synes 

 visa analyserna en hög grad af öfverensstämmelse. Af de ämnen som mest bidraga att gifva 

 bergarten dess kemiska karaktär, äro kalk, natron och kali nästan identiskt lika, magnesian 

 mycket låg i begge, kiselsyran något högre i den tryckförändrade varieteten. Den kvanti- 

 tativa mineralsammansättningen blir derför också något så när densamma- Dock ingår i 

 stället för biotit här muskovit och litet klorit, hvarjemte det väl är en del af granitens 

 plagioklas som lemnat materialet för granulitens granathalt. Om så är, bör den nybildade 

 plagioklasen i granuliten vara albit. 



Man känner visserligen icke den kemiska sammansättningen af Jemshögsgraniten, 

 lika litet som af de längre fram beskrifna »granitgneisen» och »Örsjö-gneisen», men, då 

 undersökningen visat att genom tryckförändring af den i dessa trakter så vanliga små- 

 korniga graniten en granatförande ljus »granulit» kan uppkomma, hvilken mineralogiskt 

 och strukturelt fullständigt öfverensstämmer med Dynebodatraktens granulitiska gneis- 

 bcrgart, och då yttermera Djmebodagranuliten har samma kemiska sammansättning som 

 den 6 km. NO. derom, på andra sidan kvartsitlagret. uppträdande Halengraniten, så synes 

 det vara högst sannolikt att den granulitiska komponenten i »Dynebodagneisen» är en 

 tryck metamorf facies af områdets småkorniga granit. Vi återkomma härtill vid behand- 

 lingen af den vester om kvartsitlagret uppträdande gneisen. 



