24 BÄCKSTRÖM, VESTANÅFÄLTET. 



afbruten och sammankittad af kvarts. I motsats till zirkonerna visa rutilkornen stundom 

 nybildade utsprång med skarp kristallform. — En sådan anhopning af de tunga mineralen 

 kan endast vara uppkommen genom sedimentation, och denna boll visar således att kon- 

 glomeratets kvartsitbollar icke få uppfattas såsom bollar af sönderpressad gångkvarts, utan 

 härstamma från verkliga sandstenar. 



En boll af »färglös kvarts» härstammar deremot tydligtvis från gångkvarts, den består 

 af en ren kvartsmassa i ganska stora korn och är fri från muskovit och andra mineral. 



En mörk boll, öfverensstämmande med den som upptagits såsom »svartgrå fattig 

 jernmalm», visar riklig malm, som öfvervägande är jernglans i tafior; malmen förekommer, 

 blandad med muskovit, kring de större kvartskornen, men ej i deras centrala delar. Här 

 sågs vidare spår af disten(?). 



I den senare än »Vestanåkonglomeratet» utgifna beskrifningen till »Bäckaskog» 

 omnämnas desutom (p. 17) från den södra lokalen några sparsamt förekommande bollar, 

 hvilka på grund af en af Dr. E. Svedmark utförd mikroskopisk undersökning uppgifvas 

 bestå af »en tät, grönsvart, hornblendeförande bergart, hvars ursprung ännu ej är säkert 

 afgjordt, måhända tillhöra de (bollarna) gränslagret mot den hornblendeförande hälleflint- 

 gneisen.» Af dessa bollar har jag mikroskopiskt undersökt 5 stycken. Ingen af dem 

 innehåller emellertid hornblende, utan det mörka mineralet är turmalin, och bollarna ut- 

 göras af turmalinskiffrar, karakteriserade genom en betydande halt af turmalin. 



Utom dessa mörka turmalin skifferbollar är det äfven på den mellersta lokalen funnet 

 en decimeterstor boll af en ljusare bergart, något porös, makroskopiskt sammansatt af 

 2 — 5 mm. stora omvexlande partier af ett brungrönt och ett färglöst mineral. Denna boll 

 omtalas i »Bäckaskog» såsom bestående af »en mörkgrå hornblendeförande, medelkornig 

 och massformig bergart, som erinrade om granit, men i hvilken fältspat ej kunnat påvisas.» 

 Den förmodas vara »måhända snarast en krossningsprodukt, som utfylt någon spricka i 

 underliggande kvartsitlager». Äfven här föreligger en turmalinbergart, bestående af partier 

 af kvarts i klara, obetydligt pressade, jemförelsevis stora korn med inströdda, idiomorfa 

 turmalinkristaller, omvexlande med oregelbundet formade gyttringar af intill V2 mm. 

 stora turmalinindivider. Under mikroskopet visade sig denna turmalin brungrön till ytterst 

 svagt rosenröd, nästan färglös. — Kvarts och turmalin förekomma i ungefär lika mängder, 

 dessutom finnes litet jernmalm samt spår af rutil och zirkon. 



De mörka turmalinskiffrarna, hvilka endast förekomma som små, intill ett par centi- 

 meter stora bollar, visa sig vid mikroskopisk granskning sinsemellan ganska olika, särskildt 

 i strukturelt hänseende. En boll består af kvarts, cirka 40 % turmalin, icke så litet rutil, 

 samt spår af muskovit. Turmalinen är blågrön-färglös, samt förekommer såsom små, i 

 medeltal 0,05 mm. stora, mot kvartsen idiomorfa prismer, hvilka dels äro jemt fördelade 

 i kvartsmassan, dels anhopade till rundade »Knoten», hvilka nästan endast bestå af turmalin 

 med litet rutil. I midten pläga dessa anhopningar vara grofkornigare. Fig. 8 åskådliggör 

 denna bergai'ts struktur. Skilnaden mellan de mörkare anhopningarna och den något 

 ljusare omgifvande massan framträder äfven makroskopiskt. 



En annan boll, ännu rikare på turmalin, ytterst finkornig, visar en tydligt markerad 

 parallelstruktur med vexling af tunna turmalinrikare och turmalinfattigare skikt. De små 

 turmalin prismerna äro tillnärmelsevis anordnade med sin längdriktning i skiftVighetsplanet. 



