KONGL, SV. \'K'l'. AKADEMIENS HANDLINGAR! BAND 29. \:u 4. S!l 



för bedömande af huruvida en pseudoraorfos efter något äldre mineral föreligger och i detta 

 fall efter hvilket. eftersom dock i flera af traktens kvartsitiska bergarter ånfjälhgi kaohn- 

 anhopningar uppstå ur manganandalusit (jfr (. ex. p. 30) skulle man kunna förmoda att 

 detta äfven har vore fallet. — Uti denna bergarts käolinånhopningar förekommer miiskovil 

 i större och mindre, skelettartadé individer, hvilka mot kanterna öfvergå i del finfjalligä 

 aggregatet. Dessutom förekomma stora muskovitskelétt fria från kaolin, strödda i berg- 

 arten. — Det är möjligt att, här icke kaolin utan fiiifjällig mnskovit föreligger, detta låter 

 sig för närvarande icke bestämdt afgöra, men 0111 mangänandäluSitens omvandlingsprodukt, 

 som är identisk med detta mineral och fullständigt liknar kaolin, verkligen är kaolin, 

 så skulle antagligen muskoviten här hafva uppstått ur kaolinaggregatet genom tillförsel 

 af alkalier. Om deremot finfjällig mnskovit föreligger, bevisar dess uppkomst ur mangan- 

 andalusit en tillförsel af alkalier der. I begge fallen föreligger således ett fenomen ana- 

 logt med det som vi nyss hade hos bergarten på udden SV. om Högön. 



Denna hälleflintgneis är för öfrigt en ganska vackert hornfelsstruerad bergart med 

 kanske något stöiTe kvartshalt än vanligt. Den är rik på malmkorn, men fri från biotit, 

 epidot, titanit och ansluter sig härigenom till glimmerkvartsiterna, från hvilka den dock 

 skiljer sig genom sin stora fältspathalt, sina muskovitskelétt och sin struktur. Fältspät 

 har, såsom förut framhållits, icke anträffats hos någon af kvartsiterna, lika litet som 

 skelettartad muskovit. 



Några till denna grupp hörande bergarter äro funna såsom block längre söderut, 

 en SV. om Boana, en annan på Ekenäsudden SV. om Enön, en tredje i Froerydsdalen på 

 Ryssberget. Det är möjligt att en del af dessa såsom block förekommande muskovitrika 

 varieteter har sin moderklyft inom områdets södra del, ehuru fast klyft af liknande berg- 

 arter endast träffats inom den nordligaste delen. 



Blocket SO. om Boana utgöres af en grå hälleflintgneis, i hvilken talrika stora ljusa 

 eller rödaktiga muskoviter ligga inströdda. Mikroskopiskt är bilden ungefär densamma, 

 de stora muskoviterna ligga i en grundmassa, som är en normal, väl hornfelsstruerad tät 

 gneis med kvarts och fältspät, litet biotit, skelettartad muskovit etc. 



Blocket på Ekenäsudden ansluter sig till de föregående genom förekomsten af 

 stora muskovitindivider, hvilka makroskopiskt äro idiomorfa och utbildade som sexsidiga 

 prismer. Dessa visa sig innehålla talrika små kvartskorn. Derjemte förekomma äfven 

 stora fältspater, såväl plagioklas, som äfven mikroklin, hvilka äro oregelbundet begränsade 

 och likaledes uppfyllda med inneslutningar, hvilka i detta fall äro små kvartskorn och 

 muskovitfjäll, samt fältspatkorn med afvikande orientering. I liknande inneslutningsrika 

 individer förekommer äfven såsom ganska talrika intill millimeterstora korn ett färg- 

 löst och isotropt mineral, hvilket på grund af sin låga ljusbrytning tydligt träder fram 

 ur bergartsväfnaden. Dessa egenskaper, äfvensom de tydliga oktaedriska genomgångarna, 

 visa att mineralet är flusspat, hvilket mineral förut icke observerats i nämnvärda kvantiteter i 

 någon af Vestanåfältets bergarter. — Biotit och andra mörka mineral saknas. En af kvarts, 

 fältspät, malm m. m. bestående, finkornig grundmassa omger de nämnda större mine- 

 ralen. 



K. St. Vet. Akad. Handl. Band 29. N:o 4. 12 



