VM BACKSTRÖM, VESTANAFALTET. 



Sådana äro som bekant ganska sällsynta, men fiere finnas dock, såsom Horrsjöberg och 

 Bliabergen (i Ransäters socken) i Vermland. Äfven från kartbladet »Ulricehamn» i l : 50,000 

 omtalas i beskrifningen 4 små glimmerskifferförekomster: vid Hägnen i Gällstads socken, 

 norr om Mögasjöarna och vester om Drared i Toai*ps socken, samt nordost om St. Möte 

 i Dannike socken. Dessutom finnes, enligt välvilligt meddelande af geologen A. Lindström, 

 inom den ännu outgifna, östra delen af kartbladet »Ulricehamn» i 1 : 100,000 en ganska 

 betydlig glimmerskifferförekomst inom östra delen af Sandhems socken, mellan Räfåsen i 

 söder och Högagärdet i norr. Inom detta område träffas utom glimmerskiffer jemväl ren 

 kvartsit och en grågrön, mycket tunnskiffrig hällefiintgneis, samt gneis. 



9. Halengneisen. 



Under det att sjön Halens sydvestra del omgifves af småkornig granit, som derför 

 äfven kallats »Halengranit», omgifves dess nordligare och större del af en gneis, hvilken 

 vi det följande vilja beteckna såsom »Halengneisen». Denna bergart betecknas i »Bäcka- 

 skog» och i »Glimåkra» såsom »granitgneis» ; Dusen, som rekognoserat området, betecknade 

 till en början de fullt raassformiga varieteterna ungefär midt på halfön mellan Raslången 

 och Hälen, såsom »medelkornig rödlett granit» under det de mera parallelstruerade varie- 

 teterna inom områdets öfriga delar betecknades såsom »granitgneis», en beteckning, som 

 dock senare utbyttes mot »medelkornig rödlett gneis». Han fann emellertid att mellan 

 »graniten» och »gneisen» alla öfvergångar funnos och att ingen gräns dem emellan kunde 

 uppdragas. 



Såsom på kartan är framställdt, gränsar Halengneisen i sydvest till den små- 

 korniga graniten. Kontakten är ingenstädes observerad, men gränsen synes framgå öfver 

 den lilla gölen SO. om Hälen, vidare öfver sydligaste ön i Hälen, hvars östra udde består 

 af Halengneis, medan ön för öfrigt består af granit. Nästa häll af Halengneis är belägen 

 500 m. NNO. om kvarnen SO. om Alltidhult. Här inskjuter sig en smal tunga af Gillesnäs- 

 gneis mellan Halengneisen och graniten, ty på södra sidan af strömfåran anstår mellan 

 kvarnen och landsvägsöfvergången först gneis och sedan omedelbart NO. derom granit. 

 Gränsen mellan Halengneisen och Gillesnäsgneisen förlöper sedan i nordlig riktning öfver 

 Hvita Vatten samt mellan Öasjön och L. Kroksjön, tills strax NV. om Öasjön den små- 

 korniga graniten åter påträffas. Gränsen dem emellan går i NO:lig riktning till trakten 

 N. om Dröspagölen, der vid landsvägen i tvenne hällar kontakt mellan den småkorniga 

 graniten och Halengneisen af Dusen angifves. Kontakt skall likaledes finnas i den långa 

 hällen Ö. om Halens nordspets. Det angifves i »Glimåkra» p. 11: »Vid norra ändan af 

 Hälen bildar bergarten — granitgneisen — skarp kontakt mot den småkorniga grå gra- 

 niten, hvari den äfven uppträder såsom brottstycken.» Denna uppgift att graniten skulle 

 innehålla brottstycken af Halengneisen återfinnes icke i Dusens dagböcker och torde kanske 

 behöfva kontrolleras. — Gränsen följer derefter en i hufvndsak mot N. gående linie till 

 ungefär Ö. om Mjölångens midt, der en mera med Gillesnäsgneisen beslägtad typ möter. 

 — Inom den nordligaste delen af detta område, NNO. om Halens N. ända, har Dusen 

 angifvit flere hällar af finkornig eller medelkornig grå gneis, hvarför på bergartskartan till 



