Tafl. 3. 



Fig. 7. 



16 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Jernglimnierskiffer. Vestanå grufva. 



Bilden återger ett tvärsnitt af den skrynklade jerngliinmerskiffcrn, hvilken så godt som uteslutande be- 

 står af jernglans ock muskovit, (Jfr p. 22.) 



Fig. 8. 



36 gångers förstoring. — En nikol. 

 Turnialinskiffer, boll i konglomeratet, Vestanå. 



Bilden visar dels den normalt struerade, af kvarts och turmalin bestående bergartsmassan, dels en af de 

 i densamma förekommande anhopningarna af turmalin i större kristaller jemte litet rutil (i bilden mörk). 

 (Jfr p. 24.) 



Fig. 9. 



18 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Andalusitförande kvartsitglimmerskiffer, trakten af Glabruket, Vånga socken. 



Bildens midt upptages af ett andalusitkorn, uppfylldt af små kvartskorn (ljusare än andalusiten). Kornet 

 omgifves af en grundmassa bestående af muskovitfjäll och kvarts jemte småkorn af jernmalm (helt mörka) samt 

 turmalin och zirkon. (Jfr p. 27.) 



Fig. 10. 



16 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Kvartsitgiiininerskiller, 1,6 km S. om Grönhult, Vånga socken. 



Visar bergartens struktur i tvärsnitt, karakteriserad genom enhetligt orienterade, linsformiga kvartskorn, 

 omgifna af muskovithmnor. (Jfr p. 28.) 



Fig. 11. 



39 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Ottrelitrik distenskiffer, 250 m. NV om JBäens nordända, Vånga socken. 



Bergarten består hufvudsakligen af kvarts i korn, hvilkas polygonala form tydligt framträder (särskildt 

 till venster i bilden), vidare disten, lätt igenkänlig på sin höga relief samt sina i vissa snitt starkt framträdande 

 genomgångar, samt ottrelit (mörkare än de öfriga). Det sistnämnda mineralet förekommer i kristaller med egen 

 form; distenen deremot i böjda och knäckta individer utan kristallform (exempel i venstra delen af bilden). I 

 bildens midt ses en grupp af ottrelitkristaller, anvuxna på en distenstängel. (Jfr p. 30.) 



Fig. 12. 



9 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Andalusit- och distenrik glimmerkvartsit, NNV om Boana, Vånga socken. 



Bilden är utförligt beskrifven å p. 33. 



