Tafl. 4. 

 Fig. 13. 



53 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Amflbolit, Bjärnö i Ifösjön. 



afser att visa den hufvudsakligen af plagioklas och hornblende med något biotit bestående berg- 

 artens struktur, karakteriserad genom den jemna kornstorleken och den polygonala formen hos plagioklasen 

 samt äfven, ehuru i mindre grad, hos hornblendet. (Jfr p. 3(3.) 



Fig. 14. 



32 gångers förstoring. — En nikol. 

 Arnfibolit, 2,5 km S. om Vestanå grufva. 



Bilden åskådliggör bergartens struktur. Större stänglar af mörkt hornblende ligga strödda i en grund- 

 massa af fältspat med rikliga små epidotkristaller. (Jfr p. 37.) 



36 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Amflbolit, 0,5 km NNO om Glabruket, Vånga socken. 



Bergartens struktur är karakteriserad genom större, oregelbundet begränsade bornblendeindivider (i bilden 

 gråa) liggande i en finkornigare massa af fältspat (färglös), biotit (mörkare än hornblendet), jernmalm (svart), 

 samt småkorn af titanit, epidot etc. (Jfr p. 38.) 



Fig. 16. 



196 gångers förstoring. — En nikol. 

 Amfibolit, mellan Öasjön ock Hälen, Jemshögs socken. 



Tvärsnitt af amfibol, omgifvet dels af fältspat dels af tremolit, och bestående såväl af blågrönt horn- 

 blende, som af färglös tremolit. Gränsen dem emellan är skarp och rätlinig. — Tremoliten för rikliga vätske- 

 inneslutningar. (Den mörka fläcken i det gröna hornblendet är en luftblåsa i slipprofvet.) (Jfr p. 47.) 



Fig. 17. 



21 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Hälleflintgneis, VSV om Bengtsboda, Ifvetofta socken. 



Bilden visar en hornfelsstruerad grundmassa af fältspat och kvarts, i hvilken ligger ett större korn af 

 kvarts, som har otvetydig dihexaederform. Utsläckningen hos kvartskornet är något undulerande, men i hufvud- 

 sak parallel med de små i figuren vertikalt ställda prismatracerna. (Jfr p. 54.) 



Fig. 18. 



85 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Hälleflintgneis, Grödby hallar, Ifvetofta socken. 



En muskovitindivid, genomväxt af kvarts i maskformade gångar, hvarigenom ett mikropegmatitlikt aggre- 

 gat uppkommer (hvilket emellertid ej väl kommer fram i bilden.) — Nedtill synes ett fjäll af mörk biotit i 

 parallel sammanväxning med muskoviten. (Jfr p. 57.) 



