Tafl. 8. 



Fig. 29. 



16 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Gneis, Ebbalycke, Gaminalstorps socken. 



Uti en finkornig grundmassa, bestående af biotit, kvarts, mikroklin, andesin etc, förekomma tvenne grof- 

 korniga anhopningar af ren andesin i polygonala korn. Den öfre anhopningen, som slutar strax ofvanför bildens 

 öfre kant, berör i bildens midt den nedre; ett parti af grundmassan inskjuter dock från höger mellan dem. 

 Den nedre fältspatanhopningen är nedtill och till höger begränsad af biotit. (Jfr. p. 70.) 



Fig. 31. 



13 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Gneis, Ö om Östra Hultusjöus södra ända, Kyrklwlts socken. 



I en från mörka mineral temligen fri kvarts-fältspatmassa förekommer en anhopning af biotit, hornblende, 

 titanit och epidot. Hornblende förekommer endast i den afbildade anhopningens nedre del (skiljer sig från biotit 

 och titanit genom sin något ljusare färg). Hornblendet bildar här fiere skarpkantiga partier, skilda genom biotit, 

 men lika orienterade. Epidot förekommer rikligt i anhopningens yttre delar, den är starkt genomväxt med kvarts 

 (jfr. fig. 19) och har derför på bilden blifvit mörk. (Jfr. p. 79.) 



Fig. 32. 



16 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Gneis, 150 m. V om Svansjön, Kyrkhults socken. 



I bildens midt uppträder en stor ortitkristall (i hvars v en strå och öfre högra del små kvartskorn upp- 

 träda). — Bilden afser främst att åskådliggöra bergartens »murbruksstruktur». Fältspaten förekommer såsom 

 större rundade, knäckta korn (t. ex. de begge närmast till höger om ortitkornet). Dessa fällspatkorn öfvergå 

 (se t. ex. under ortitkornet) till afsmalnande aggregat af småkorn, bestående dels af små fältspatkorn, dels af 

 bergartens kvarts och till småfjäll sönderslitna, gröna biotit. Ett liknande aggregat omgifver alla de större fält- 

 spatkornen. Bergartens sönderpressade utseende framträder tydligt flerestädes i bilden. (Jfr. p. 61.) 



Fig. 33. 



40 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Gneis, 50 m. N om Edrans inlopp i Filkesjön, Vånga socken. 



Bilden visar en större individ af muskovit, liggande i en bergartsmassa af temligen isometriska fältspat- 

 och kvartskorn m. m. Muskovitindividen sträcker sig från bildens nedre venstra del upp till öfre kantens midt 

 och igenkännes på sin gråa färg och sina genomgångar. Dess af talrika korn af kvarts och fältspat genombrutna 

 former framträda tydligt. (Jfr. p. 84, äfvensom teckningarna å p. 56.) 



Fig. 34. 



22 gångers förstoring. — Korsade nikoler. 

 Gneis, V om Immelns jernvägsstation. 



Bilden visar en större individ af labrador, uppfylld af talrika småkorn af kvarts samt biotitfjäll. Nedtill 

 afskäres den af ett band af biotit. I dess venstra kant förekommer ett genom trycket lösbrutet stycke med 

 annan orientering. (Jfr. p. 91.) 



Fig. 35. 



34 gångers förstoring. — Vanligt ljus. 

 Gneds af Halentypen, Halens strand, 2,5 km. SSO om dess norra ända. 



En association af biotit, apatit, epidot och ortit, liggande i fältspat. Den stora ortitkristallen i bildens 

 midt är omgifven af ett tunnt epidotskal ; detta fattas dock till venster nedtill och är till höger nedtill afbrutet 

 af en apatitkrista.ll; uppifrån skjuter ett biotitfjäll tvärs igenom detsamma. — Ortiten har vexlande färg. — Det 

 i biotiten förekommande färglösa mineralet med hög relief är apatit; till höger nedtill synes i biotiten jemväl 

 en epidotkristall, i sitt ena hörn förande en liten apatitkristall. (Jfr. p. 95.) 



