KONCJL. sv. VET. AKADEMIENS II A \ I >l,l\i;AK. I! 



29. 



hvörigenom del vattenslag"('32 33-ivattnet), som under vintern bildal ytlagrel i Skagerack 

 (»•Ii vid vinterns slut Iniiiiiit atkylas till 3° — 4° C. och såsom sådairl ingått som underström 

 i Kattegat, vid vårens inbrotl börjar aflagsnas ur Skagerack: Derefter uppträder et1 annal 

 varmare vattenslagy 34-vattnet, i dess ställe såsom underström i Kattegat. Den danska 

 undersökningen har infallit just vid brytningstiden. Den nya underströmmen har i början 

 af Maj ej hunnit längre äri ett kort stycke in i Kattegäts mynning ungefär till trakten 

 nsterom L:»'sn. ') Detta är défi varma arean. Söderom Kobbergrnndet finner man eti 

 bottenlager som tillhör den föregående tidens d. v. s. vinterns underström. Detta är den 

 kalla arean. Mellan bada tinnes den förut oranämda »vallen af baltiskt vatten, hvilkén 

 Iran ytan intill 40—50 meters djup bildar en skiljevägg mellan ett varmt (nordligt) och ett 

 kallt (sydligt) djupvattenslager. Norr om gränsen (»vallen») har djupvattnet 3 I " ööj söder 

 derom med all säkerhet 33 "oo salthalt. I enlighet härmed hafva vi utlagt en längdsektion 

 genom Kattegat (sektion 2 a pl. II) enligt våra egna lödningar vid stat. S n & S m samt de 

 danska iakttagelserna vid stat. D T:1 , I),,., D in och D rv .. Sektionen återger situationen d. 1 — 2 

 Maj 1893. Salthalten hafva vi för mellersta Kattegat endast kunnat utlägga med ledning 

 af de danska teraperaturbestämningarne, hvilka måste betraktas såsom fullt exakta, under de* 

 de saltbestämningar som angifvas i Dr Rördams tabeller, hvilka ärö beräknade ur areometriska 

 bestämningar utförda ombord å fartygen, endast kunna gifva oss en viss ledning vid bedö- 

 mandet af, med hvilka vattenslag man här haft att göra, men icke kunna användas vid 

 uppdragningen af isohalinerna. 



Ytkartan å pl. I, som är upprättad med ledning af observationerna ombord å de 

 svenska ångbåtslinierna, Göteborg — Glasgow d. 4 Maj, Göteborg — Havre d. 28 April, 

 Göteborg — Ö. Risör d. 2 — 3 Maj och de danska linierna 1 — 2 Maj, representerar tillståndet 

 i Skageracks yta vid månadens början. Att åstadkomma en »ögonblicksbild» efter alldeles 

 samtidiga observationer var icke möjligt på ett så vidsträckt område. Den inre nordliga 

 delen af Skagerack har måst utelemnas i brist på observationsmateriel. 



Samtidigt med våra egna arbeten och med den danska undersökningen i Skagerack 

 och Kattegat i början af Maj 1893 egde undersökningar rum i vestra Östersjön af prof. 

 Krummel, hvarjemte ett vidsträckt observationsnät utsträcktes öfver hela norra Atlanten 

 (med undantag af Nordhafvet, hvars tillstånd under denna tid af året tyvärr ännu är 

 alldeles okändt) genom iakttagelser å ytvattnets temperatur, anordnade genom engelska 

 amiralitetets försorg. Dessa iakttagelser hafva sedermera enligt öfverenskommelse bearbe- 

 tats och utgifvits i form af ytkartor öfver Atlanten af vår medarbetare Mr Dickson i 

 Oxford, 2 ) som för sitt ändamål äfven fått sig tillsända de af vår kommission anordnade 

 ytobservationerna å Nordsjö-området. Mr Dicksons karta utgör den första fullständiga 

 synoptiska karta öfver teinperaturfördelningen i Atlantens ytvatten under Maj månad och 

 har gifvit uppslag till en jemförelse mellan atmosfärens och hafsytans tillstånd under 

 nämda tid af året, hvilken återfinnes i ett arbete af O. Pettersson. 3 ) Äfven i vårt 

 föregående arbete Om ytvattnets tillstånd i Nordsjön 4 ) och Skagerack äro dessa iakttagelser 



x ) Vesterom Lsesö liar det hunnit intränga längre mot söder genom den s. k. Leesö rende (se Beretningen). 



2 ) Se Dicksons karta i O. Petterssons arbete: Om väderleksförutsägelser. 



3 ) Se O. Pettersson, Om väderleksförutsägelser för längre tid, K. L. A. tidskrift. 



4 ) Se O. Pettersson och G. Ekman, Redkgörelse för hydr. undersökningar 1893—1894. Bih. till 

 K. V. A. Handl. Bd 21. Afd. II. N:o 6. 



