\K \i>i MIENt 



AMU.IMiAl!. BAND 29. 



Skageracks och Kattegats tillstånd under Augusti och September 1893. 



(Pl. III, IV, V.) 



Vid beskrifningen af till stånd et i Augusti 1893 utgå vi frän tillståndet å vårt eget 

 undersökningsområde, Skagerack, och skola, utgående derifrån, uppvisa sammanhanget 

 mellan dess tillstånd och den öfriga. Nordsjöns samt Kattegats och Östersjöns hydrografiska 

 förhållande. 



Vtkartan öfver Skagerack å pl. III visar, att som vanligt den baltiska strömmens 

 vatten betäckt hela Kattegats och allra största delen af Skageracks yta under sommaren. 

 Vtkartan öfver Nordsjön å pl. I i vårt föregående arbete 1 ) visar, att den baltiska strömmens 

 utflöden äfven nå utanför Skagerack och betäcka norska, rännans yta såsom en bred 

 kustström, hvilken dock vid den stora kröken V. om Lindesnäs, hvarest baltiska strömmen 

 har en af sina konstanta klyfningspunkter, 2 ) delar sig i en vestlig gren, som förlorar sig 

 i hafvet först sedan dess yttersta tungor nått så långt vesterut som 4° Long. O. G. och 

 en östlig hufvudgren, som följer Norges vestkust så långt norrut observationerna nått. 



Temperaturen hos det baltiska vattnet i Augusti var hög, 16°, 5 — 17° C, och salt- 

 halten' jemförelsevis låg, under 30 °/oo. Detta är den vanliga ytformationen i Skagerack 

 och Nordsjön, känd sedan den Ekmanska expeditionen i Augusti 3 ) 1877 och Drache- 

 expeditionen 1881— 84. 4 ) 



Det baltiska ytlagret är föga mäktigt (endast omkr. 10 M.), såsom man ser af 

 tvärsnittet mellan Göteborg och Christiansand, hvilket representeras af sektion 4 å pl. IV. 

 I miclten af Skagerack vid stationen C n & C m hvilar det baltiska ytlagret omedelbart på 

 s. k. nordsjövatten af mellan 34 och 35 °/oo salthalt och mycket lägre temperatur, nem- 

 ligen 7° eller 8° C. 



Detta vattenslag har en helt annan härkomst och andra egenskaper än det baltiska 

 och är ett utifrån inkommet vatten, hvilket under våren och sommaren plägar uppnå sin 

 högsta nivå i Skagerack och derifrån indragas såsom underström (»reaktionsström») i 

 Kattegats djupa ränna, hvilken under sommartiden eger ett jemförelsevis kallt bottenlager, 

 som i regeln har 34 °/oo salt, Så har äfven skett under sommaren 1893. De inre sydliga 



x ) Se O. Pettersson och G. Ekman, Ytvattnets tillstånd i Nordsjön och Skagerack, Redogörelse IV. 

 Bih. till K. V. A:s Handl. Bd 21. Afd. II. N:o 6. 



2 ) Se deröm Grunddragen, p. 142. 



3 ) Se F. L. Ekman, Den svenska hydrografiska expeditionen 1877. K. V. A:s Handl. Bd 25. N:o 1. 



4 ) Ergebnisse der Untersuchungsfahrten d. Kanonenboot Drache in d. Xordsee 1881 — 1884. Berlin 1886. 



K. Sv. Vet. Ältad. Handl. Band. 29. N:o 5. 2 



