KONGL. SV. VBT. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 29. \:u 5. I I 



3) atlantervatter, af öfver 35 °/oo salthalt (i de djupare lagren 35,is " /oo) och under 



(i C. temperatur, hvilkel fyller Skageracksbassinens djup och i stat. C år upp till 40 M. 



från ytan. Detta vattenslag har nedsatl syrehalt, 30 ä 31 %, hvilkel alltid är Fallet med 

 det oceaniska vattnel som inkommer i Skageracks djupa bassin. 1 ) 



Det fjerdc va.ttenslaget eller det s. k. bankvattnet ined 32 och 33", nu salthalt sakna* 

 alldeles vid stationerna C m , ( 'n och C v , alltså öfver hela mellersta delen af Skagerack. 

 Deremot linnes detta slags vatten, efter livad sektionen 4 pl. IV visar, dels såsom ett 

 killonnigt lager under det baltiska ytvattnet närmast norska kusten vid stationerna <'■. och 

 <\, och dels vid östra sidan på jutska refvet i stationen C h och vidare i Kattegats mynning, 

 i de danska stationerna på D|-linien, hvarest ett kilformigt undervattenslager af bankvatten 

 af betydande mäktighet uppträder. Denna sistnämda formation representerar ett drag uti 

 Skageracks och Kattegats hydrograti, som är af allra största betydelse och som vi kunna 

 beteckna såsom: det tydliga bankvattnets inträngande i Kattegat under sensommaren och 

 de första höstmånaderna. 



För studiet af denna formation hänvisa vi till ytkartan å pl. III, hvarest den inbry- 

 tande sydliga bankvattenströmmen ger sig tillkänna, dels genom de tungor af 33 °/oo- och 

 32 %o-vatten (å kartan utlagda med gröna färger), som uppträda vid Jutlands kust, dels 

 genom det lager af blandningsvatten af oinkr. 31 °/oo salthalt (å kartan utlagd med 

 brungul färg), hvilket betecknar i hafsytan den väg som undervattensströmmen af bankvatten 

 från södra Nordsjön tager på sin väg förbi Skagcn in i Kattegat. 



För att kunna följa denna underström vidare hafva vi under ytkartan å pl. III 

 utlagt en annan karta, som visar situationen i hafvet 30 Meter under ytan. På denna 

 karta synes, huru strömmen af bankvatten rinner fram, begränsad å ena (den södra) sidan 

 af jutska ref ven, å den andra (norra sidan) af det saltare och kallare nordsjö-vattnet, mot. 

 Kattegats mynning, der den söder om stationen S n delar sig i 2 grenar, af hvilka den 

 mäktigare (södra) tager vägen in genom djupa rännan i Kattegat och den andra böjer äf 

 mot norr följande Bohusläns kust. 



Slutligen kan bankvattenströmmens lopp förbi Skagen och nedåt Kattegat följas i två 

 vertikalsnitt, nemligen dels sektionen 4 pl. IV, hvarest undersökningslinien Göteborg — 

 Christiansand skär strömmens kilformiga lager mellan stationerna C n och G x , dels i sektionen 

 5 nederst å samma plansch IV, som visar ett längdsnitt från en central punkt i Skagerack, 

 stationen S m , i sydostlig riktning genom Kattegats djupa ränna. Denna sektion är dragen 

 genom de svenska stationerna S m och Sn samt de danska D Is , D Hr och D IIT5 . Alla dessa 

 stationer äro gjorda under loppet af en och samma dag, nemligen d. 1 Augusti 1893; S m och 

 S n af den svenska, D l3 , Dn_ och D IIt , af den danska expeditionen. Stationerna C r och C n äro 

 äfvenledes utförda under samma dygn af den svenska expeditionen. Då nu härtill kommer 

 att i närheten af danska stationen D l3 är belägen en svensk station, och att på omkring 

 2 eng. mils afstånd från D I; en svensk djuplodning utfördes samma dag och nästan 

 samtidigt, 2 ) hvarigenom tillfälle erbjudes att bedöma öfverensstämmelsen uti de olika 

 expeditionernas arbetsmetoder, samt enligt planen fullständiga observationsserier af tera- 



1 ) I Februari 1890 funno vi Skageracks 35 %0-vatten ega en syreprocent af omkring 29, se Grund- 

 dragen, p. 129. 



2 ) Med en timmes mellantid. 



