KONGL. s\ . VE i . \K.\DKMI 



29. n:o 5. 17 



öfver 35 °/oo salthalt. Detta vatten kommer endasl undantagsvis in uti Kattegatsrännan, 

 och fanns ingenstädes inom Kattegats område i Augusti L893. Visserligen finnes i de 

 danska serierna från stationerna D Mli och Dm, OSO. om Anhöll salthalter uppgifna af 

 85,50 °/oo ja anda till 36, 1 %o, men dessa saltbestämningar äro uppenbar! oriktiga ') och 

 ådagalägga endasl olämpligheten af at1 använda sådana instrument som hydrometrar och 

 »universalflydevsegter vid studiel af et1 så inveckladl problem som underströmmen i Kattegat. 

 Den saltaste delen af underströmmen utgöres al uordsjövatten med 34 °/oo salthalt, hvilket, 

 såsom man kan se af v ii ra. Ska^ci-acksprolikT, ingalunda är bottem alten nian tillhör Ska- 

 geracks öfre lager sommartiden. Detta vattenlager har haft sin ansvällningstid under 

 våren 2 ) och försommaren 1893. Dess temperatur vexlar i motsatt led mot årstidernas") 

 sa att det under sommaren är Skageracks kallaste lager. I Maj 1893 funno vi Skageracks 

 temperaturminimum (4 ,'-' 11 och 4°,3o C.) i detta vattenlager uti stationerna S V n och S VII , i 

 Skageracks centrum 8 ) vid 20 m. djup. Närmare kusterna fanns det på större djup och 

 hade der något högre temperatur. 



Man förstår nu, hvarifrån den låga temperaturen i Kattegats underström under 

 sommaren härleder sig. Redan den 1 Maj 1893 funno vi nordsjövattnet under inström- 

 ning i Kattegat. Det hade då omkring 6°, i C. temperatur utanför Kattegat 4 ) och hade 

 enligt de danska observationerna 5 ) omkring 6° C. temp. i mynningen af Kattegat, uti hvilket 

 det vid denna tid hunnit intränga till Kobbergrundet (den varma arean i bottentemperatur- 

 kartan å pl. XXXVI i Beretningen). Det undanträngde då ett ännu kallare vattenlager, 

 hvilket under föraret (Januari — April) utgjort bottenströmmen i Kattegat (den kalla arean 

 i bottentemperaturkartan å pl. XXXVI söder om Kobbergrund). Detta vinterns botten- 

 vatten var i sjelfva verket nordligt, bankvatten af samma slag, som vi i Febr. 1890 6 ) funno 

 utgöra botten ström men i Kattegat. Men vattenombytet i Maj 1893 har redan beskrifvits 

 i ett föregående kapitel (se äfven pl. I & II), för närvarande sysselsätter oss vattenombytet i 

 Augusti samma år, då det i Maj inkomna nordsjövattnet i sin tur aflägsnades af det inflö- 

 dande varma sydliga bankvattnet.. Från Maj till Augusti har nordsjövattnet dominerat i 

 Kattegats djupa regioner och gifvit sin prägel åt underströmmen. Ty ingen underström 

 når oblandad in till Östersjöns trösklar. Söder om Anholt, der den inflödande under- 



x ) Vi äro naturligtvis skyldiga att gifva skäl för detta påstående. Hvad först saltbestämningen i st. 

 Dni T beträffar, så inses dess opålitlighet af siffrorna sjelfva, hvilka äro: 



vid 10 famnar temp. = 16 c ,s C. salthalt = 31,6 °/oo; 



» 15 » » = 15 ,i » » = 34,3 » 



» 20 » » = 12 ,o » » = 35,i » 



» 25 » » = 9 ,2 » » = 33,6 » 



» 30 » (repeteradt) » = 7 ,9 » » = 32,6 » 

 Hvad uppgifterna om salthalter af 35, so °/oo, 36, 10 °/oo, hvilken förf. sjelf anser vara för hög, beträffar, torde 

 det vara tillräckligt att nämna, att den högsta salthalt vi genom analyser funnit i Skageracks djupaste vatten- 

 lager i Aug. 1893 var 35, is °/oo. I Maj 1893 var största salthalten 35,25 °/oo. Den högsta salthalt vi någonsin 

 funnit derstädes sedan 1890 är 35,3 °,oo. Hvarifrån skulle då ett vatten af öfver 36 u ,'oo hafva kommit in i 

 Kattegat? 



2 ) Se Grunddragen 1. c. 



3 ) Se denna afhandl. sektion 1 & 3 å pl. II. 



*) Se denna afhandl. sektion 1, station Ci å pl. II. 



5 ) Se tav. XXXVIII linien Di i den danska Beretningen. 



6 ) Se sektionen Fredrikshavn — Göteborg i Grunddragen. 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 29. N:o 5. 3 



