Kiim.l. s\. \ i:t. ak \iu;\iii:ns iiamh,im;ai:. i:\nd 29. \:u 5- i':i 



mflöde och dominerar oinskränkl i Skageracks mi.lt såsom ytlager och vid svenska kusl 

 hanken och fjordarne sas undervattenslager. Detta nordliga bankvatten har låg tempe- 

 ratur omkring 3°,e— 3°,9 G. och har mättats med luft under vintertemperatur (2°,2 C), 

 sas,. ni (I. 'ss höga qvafvehåll utvisar. Från sarama ställe, Gullmarfjordens tröskel, ega vi 

 3 easanalyser a bankvatten från olika nivåer* tagna den L3 Februari 1894. 



Tomp. Sal I " oo. cc. N, 



20. ni 3°,95 32,13 14,7i 7,03 



30 : 3°,65 32,37 14,38 7,00 



45 » 3°,99 32,70 14,36 6,76 



KU) Oj 



Det eger alltså rum tvenne inflöden af 32 — 33 °/oo-vatten i Skagerack, ett frän 

 sydliga trakter, som under sensommaren och de första höstmånaderna fyller Kattegat med 

 en varm ström och sänder .en gren af denna ström norrut utefter svenska kusthanken, och 

 ett frun nordligare trakter af oceanen under vintern. Det ena inflödet innehåller plankton- 

 former från södra Nordsjön och Kanalen och sker samtidigt med höstsillens ankomst till 

 Kattegat. Det andra inflödet af bankvatten innehåller atlantiska och arktiska plankton- 

 former samt inkommer i och aflägsnas ur Skagerack samtidigt med vintersillens insteg och 

 försvinnande ur de bohuslänska fjordarne. Diagrammet a pl. IV antyder det sydliga bank- 

 vattnets ansvällning vid Bohuskusten i September och det nordliga bankvattnets ansväll- 

 ning i Februari. 



Ytkartorna å pl. III och V & VI lemna en åskådlig bild af huru bankvattnets inflöde 

 börjar utmed jutska kusten i Augusti och efterhand väser alltmer under September, i 

 det strömtrådar från allt nordligare trakter dragas in i Skagerack, så att bankvatten- 

 strömmen nästan fyller hela bredden af Skageracks mynning i November, tills slutligen 

 de sydligare strömlinierna utmed jutska kusten sina ut (nordsjövatten inträder norr om 

 Jutland i dess ställe) och de nordligare strömlinierna utefter Norges södra kust ensamt 

 finnas qvar, betecknande sista fasen af bankvattenströmmen i Februari (se pl. X). 



Härmed afsluta vi vår undersökning af bankvattensinflödet under hösten 1893. Det 

 återstår att tillse, huruvida den situation vi skildrat är tillfällig, eller huruvida den repre- 

 senterar det typiska tillståndet under hösttiden. Det finnes intet annat sätt att afgöra den 

 frågan, än att granska observationerna från flera år. De med mönstergiltig regelbundenhet 

 upprepade danska undersökningarne frän samma årstid och samma observationspunkter 

 under Augusti 1892 och 1891 ! ) lemna bevis för att förhållandena då varit analoga med 

 dem vi skildrat från 1893. Man ser af temperaturkartorna å Tafl. XXIX och XI, att i 

 alla de 3 yttersta linierna D l7 D u och D ra tvenne olika slag af djupvatten funnits i Katte- 

 gats djupa ränna, ett bottenvatten af 6°, 5 — 8° C. temperatur, och ett derofvan lagradt 

 varmare vattenslag af 1 2°,s — 15° C. temperatur. Det förstnämda är utan tvifvel det äldre 

 från sommarens början qvarstående nordsjövattnet, det senare representerar bankvatten- 

 strömmen. Detta sydliga bankvatten har under båda åren haft den inverkan, att det 



*) Salthalten är som vanligt omöjlig att bygga några slutsatser på. Då t. ex. å Tav. XXVIII i profil 

 Di salthalten uppgifves till 35,7 och 35,9 °/oo, så antaga vi att en kemisk analys skulle i stället för dessa ab- 

 norma salthalter, som aldrig förekomma i Kattegat, hafva gifvit mellan 34 och 35 °/ 00 - 



