VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAN 



i 29. n:o 5. 27 



s,-i, att de sydliga strömtradarne efterhanden utsina och bankvattnel slutligen endast 

 återfinnes i ytan längs efter Norges kust, hvilken formation betecknar sista skedel af 

 liaiik\atiiicis inströmning och vinterns sillfiskeperiod, åtminstone under normala sillfiskeår 

 såsom 1893—94. 



Vi hafva visat, atl den första sydliga bankvattenströmmen grenade sig i två delar, 

 hvaraf den mäktigare log vilgen söderut, böjande af utanför svenska kusten inåt Kattegats 

 djupränna. Detta skedde i Augusti — September, vid hvilken tid bankvattnet såsom här- 

 stammande från mera sydligt håll hade högre temperatur (omkr. 15° i sina öfre lager). 

 Ur.der dessa månader fylles alltså Kattegats undre lager af varmt vatten, som medför 

 sydlig (neritisk) plankton och understundom tiskar från sydligare haf. Detta vatten har 

 fortsatt sin inströmning genom Kattegat in i vestra Östersjön under höstmånaderna, hvilken 

 då uppnår högsta temperaturen som förekommer under året i dess bottenvatten. Då det 

 nordligare bankvattnet börjar inflöda i Skagerack, hvilket har lägre temperatur, är redan 

 Kattegatsrännan fyld med varmare vatten af samma salthalt, hvarföre detta senare 

 inströmmande bankvatten ej mera ingår i Kattegat, utan strömmar rätt mot Bohusläns 

 kustbank och intränger öfver densamma (om det har nog hög nivå att kunna öfversvämma 

 kustbanken och ej afhålles af motiga vindar) eller genom bankens kustrännor inomskärs 

 (vid låg nivå) och ersätter det äldre vatten, som qvarstod i fjordar och vikar sedan 

 sommartiden. Som detta nordliga bankvatten i November har en temperatur af 8° — 9° C. 

 uppstår en anmärkningsvärd skilnad mellan Skagerack och Kattegat i afseende på bank- 

 vattenslagrets mäktighet och temperatur, en skilnad som åskådliggöres i sektion 7 å pl. VI 

 der bankvattnet i stat. S n och S m har endast 8° — 9° temperatur, under det samma vatten 

 i Kattegatsmynningen, stat. D l3 å pl. VI, har 11° temperatur och en mäktighet af 100 

 meter d. v. s. räcker ända till botten såsom sektion D z å pl. IV utvisar. 1 ) 



Bankvattnets inströmning under hösten medför högst märkliga förändringar uti den 

 plankton som uppträder vid Bohusläns kust. Djurformer, som eljest icke visa sig vid vår 

 kust, förekomma för att efter kort tid försvinna. Dessa djurformer förekomma eljest i södra 

 Nordsjön, Kanalen, i Biscayaviken o. s. v., såsom Chrysaora, Pilema, Lepas fascicularis m. fl. 2 ) 

 Det kan ej råda något tvifvel om, att de införas till Bohusläns kust af det sydliga 

 bankvattnets nordliga gren, hvars väg norrut utanför denna kust markeras af ytforrnationen 

 i ytkartan å pl. III. Emellertid bibehåller det baltiska kustvattnet sin vanliga s. k. tripos- 

 plankton, ehuru dess cilioflagellater mer och mer börja uppblandas med diatomaceer, 

 hvilka under sommaren varit mycket sparsamma. 3 ) En helt annorlunda beskaffad plankton 

 förefinnes emellertid i det underliggande bankvattnet äfvensom ute på öppna Skagerack i 

 de trakter der bankvattnet går i ytan. Vår undersökningslinie d. 13 — 16 November från 

 Gullmarfjordens inre delar ut mot Skageracks centrum öfver station Axv, hvilken återgifves 

 i en sektion å pl. IX, lemnar härpå ett tydligt exempel. Man ser af den nämda sektionen 

 äfvensom af ytkartan å pl. VI, att denna vår undersökningslinie skär den baltiska strömmen 



*) d. v. s. Novembersektionen Di. Det är anniärkningsvärdt, att i Kattegat, söder om Göteborgs skär- 

 gärd, ej heller förekommer något vintersillfiske. 



2 ) Enligt uppgift af Aurivillius. 



3 ) Se P. T. Cleve: Karakteristik af Oceanens vatten på grund af dess mikroorganismer. Öfvers. 

 K. V. A. Förh. 1897, JSf:o 3. 



