SV. VET. \\i\\ 



:mik\!- 



A N 1 1 



AK 



A NI 



29. 



29 



diga fcemperaturvariation, som går i motsatt riktning mot 

 romartiden kommer att utgöra det kallaste, och vintertiden 

 i Skagerack. I öiverensstiimmelse härmed finner inan af 

 h tabellerna från Augusti — September 1893, att 3 1 °/oo-vattnet 



vi detta vattenslags egendi 



årstidens, liv.-irigeiioin del > 



det varmaste yattenlagrel ') 



jemförelse med sektionerna < 



icke aftagit utan tilltagit, i värmegrad under tiden från Augusti till November. Differensen 



iir visserligen ej stor men likväl, åtminstone på C-linien som öfverskär Skageracks mynning, 



mycket tydlig i alla stationer, man jemföre t. ex. lodningsserierna från den djupaste 



stationen C m a denna linie. 



Station C ln . 

 Long. 8" 57' O. G; Lat. 58" 0' 25". 



Hen 2 Augusti 1893. 



Vattenslag. 



Den 15—16 November 1893. 



Vattenslag. 



Djup. 



Temp. 



Salt °/oo. 



Djup. 



Temp. 



Salt °/oo. 



OM 



10 » 



20 > 



30 » 



40 > 



60 » 



80 > 



100 > 



150 » 



16°,8 



9°, 15 



6°,S0 



6°,70 



6°,05 (min.) 



6°,05 



6°,25 



6°,60 



6', io 



27,05 

 34,28 

 34,67 

 34,98 

 35,01 

 35,06 

 35,13 



35,27 



35,18 



baltiskt. 



nordsjö- 



och 

 atlanter- 

 vatten. 



OM 



10 > 



20 > 



30 



40 » 



60 » 



80 » 



100 > 



150 > 



7°,75 



7°,85 



8°,30 



9°,05 



9°,85 (max.) 



9°,75 



8°,25 



7°,25 



6°,60 



33,28 

 33,21 

 33,51 

 33,95 

 34,48 

 35,01 

 35,10 

 35,17 



35,24 



'bankvatten. 



nordsjö- 

 { och 

 t atlanter- 



vatten. 



Dessa serier visa, hvilken genomgripande förändring Skageracks vattenlager genomgå 

 under hösttiden. Bankvattnet existerade ej ens pä denna punkt af Skagerack i början af 

 Augusti.' 2 ) I midten af November åter har det nått en mäktighet af 25 — 30 Meter. 

 34 ° oo- liksom 35 °/oo-vattnet har sänkt sin nivå från Augusti till November. Detta utgör 

 ett normalt drag i Skageracks hydrografi, som vi redan anmärkt i Grunddragen. Orsaken 

 är utan tvifvel närmast, att den starka utlöpande baltiska ytströmmen under sommaren 

 drager in i Skagerack dessa salta vattenslag såsom reaktionsström. Något mellanliggande 

 vattenlager tinnes ej, enär bankvattnet alldeles saknas sommartiden. I samma mån som 

 baltiska strömmen sinar blir dess reaktionsverkan på de understa lagren mindre, och en 

 inströmning i Skagerack af Nordhafvets och Atlantens ytlager, framför allt af det konti- 

 nentala kustvattnet, bankvattnet, från oceanens randgebit gör sig gällande. Under bank- 

 vattenlagret inkommer då äfven nytt varmare 34 0/ oo-vatten med högre temperatur än 

 sommarens 34-vatten. Så liten tem.peraturskilnad.en än är, är den dock tillräcklig att, 

 tillfölje af den stora temperaturförändringen som skett i ytlagret, göra 34-vattnet till 

 bärare af Skageracks temperaturmaximum i stället för af dess minimum såsom fallet var 

 om sommaren. 



x ) Härvid måste likväl bemärkas, att gränsen mellan 34 °/oo- och 35 °,'oo-vattnet icke är fullt skarp, 

 d. v. s. icke ger sig tillkänna genom något sä tydligt afbrott i salthalt och temperatur, som t. ex. bankvattnets 

 gräns mot såväl 34 "/»»-vattnet som det baltiska ytlagret. 



2 ) Det sydliga bankvattet var just då under inströmning, men strömmen var skarpt begränsad till trakten 

 närmast Jutland (se samma linie, station Cj sekt. 4 å pl. IV) och sträckte sig icke till midten af Skagerack, der 

 Cni ligger. 



