40 PETTERSSON OCH EKMAN, DE HYDROGRAFISKA FÖRÄNDR. INOM NORD- OCH ÖSTERSJÖN. 



(Grullmarfjorden) å samma linie 8 dagar senare. Såsom synes af bilden har bankvattnets 

 mäktighet (de gröna lagren) betydligt minskats under dessa dagar och ytvattnet tilltagit 

 i mäktighet och aftagit i temperatur. 



Vår expedition upplodade alltså denna sträcka 2 gånger under Februari detta år. 

 Ena gången, den 12 Februari under ännu pågående sillfiske, funno vi situationen sådan 

 som den öfre figuren visar. Under de färskare baltiska lagren i fjorden och vid kusten 

 fanns ett lager bankvatten af 4,8° temperatur. Sillstimmen, som då funnos i stora massor 

 inne uti fjorden, höllo under dagens lopp till i de djupare lagren, der man kunde känna 

 dem på det i skärgården vanliga sättet genom lödning. Under natten stego de upp i 

 vikarne, der stora stäng sattes. 



Åtta dagar derefter, den 20 Februari, var situationen sådan den visas af den nedre 

 figuren. Man ser, att bankvattnets lager nu hålla på att bli tunnare och draga sig 

 tillbaka. Det öfre färskare vattnet inkräktar dess plats och har sjelft blifvit kallare 

 (1,8° C.) Sillstimmen hade nu till allra största delen lemnat fjorden och anträffades midt 

 ute i den centrala delen af Skagerack, der bankvattnet ined 4° — 5° temperatur allt fort- 

 farande fanns vid ytan. Under 3 nätter, då expeditionen arbetade på öppna hafvet i lugnt 

 väder, omgafs fartyget af de på uttåg från Bohus-kusten stadda sillstimmen. Man kunde 

 tydligt se, att fiskarne, som visade sig under kanonbåtens elektriska lampor, voro af 

 mindre storlek i mellersta Skagerack än längre norrut. De förra tillhörde den mindre 

 sillras, som under vintern uppehållit sig vid södra Bohuslän, de senare utgjordes af större 

 individer, som voro på utgående från Norges kust. 



I det qvarstående djupvattnet i Gullmarfjorden under 40 meters djup, hvilket under 

 månader herbergerat fiskstimmen af såväl sill som af torsk och sej, hvilka infunnit sig 

 för att jaga sillen, kunde spåren af det djurlif som rört sig deruti påvisas genom kemisk 

 analys. Syrgashalten uti detta djupvatten befans nämligen nedsatt med en tredjedel af 

 sitt normala värde (till följd af fiskarnes andning), såsom synes af följande djuplodning, 

 utförd vid Alsbäck, den djupaste stationen i Gullmaren (se den 11 Febr. 1896). 



Stationen Alsbäck. 



Gullmarsfjord. 



D j 



Temp. 



100 O, 

 N, + O, 



Oi 

 5 



10 



20 



30 



40 



50 



60 



80 

 100 

 120 



3720 

 3*, 11 

 3°,03 

 3°,59 

 4°,02 

 4",80 

 6°,06 

 6°,73 

 6°,65 

 6°,47 

 6°,32 



a«, 9 8 



29,02 

 29,14 

 30,98 

 32,68 



33,20 



34,64 

 34,64 



15,20 

 14,62 



13,30 

 13,15 

 13,30 



7,12 

 6,18 



3,96 



4,44 

 4,22 



31,21 

 29,72 



28,80 



22,96 



45,30 



46,87 



48,48 



49,67 

 49,64 

 50,59 



