42 PETTERSSON OCH EKMAN, DE HYDROGRAFISKA FÖRÄNDR. INOM NORD- OCH ÖSTERSJÖN. 



inuti fjordarne, hvarest vattnet med i öfrigt enahanda egenskaper visade starkt nedsatt syre- 

 halt och höjd kolsyrehalt, ett förhållande som endast kan förklaras genom respirationspro- 

 cessen hos de fiskar (torsk och sill), som uppehållit sig i dessa relativt instängda vattenlager. 



Såväl bankvattnet som det underliggande 34-vattnet voro alltså i Februari 1896 

 nyligen inkomna i Skagerack och fullt ventilerade samt t. o. m. öfvermättade med syre. 

 Inflödet af båda vattnen har skett norrifrån, d. v. s. igenom norska rännan, såsom tyd- 

 ligen synes af ytkartan hvad bankvattnet beträffar, hvilket alldeles icke har någon kom- 

 munikation med södra Nordsjön. Att båda vattenslagen hafva nordligt ursprung bevisas 

 äfven af deras höga qväfvehalt (13,6 — 14,i cc), hvilken motsvarar en absorbtionstemperatur 

 af +3° — + 3°, 5 C. och af deras plankton, hvilken i Februari 1896 utgjordes af oceaniska 

 (vestatlan tiska) och arktiska djur- och växtformer. De neritiska formerna af didymus- 

 typen, som under hösten spela så stor roll, saknades i Februari nästan alldeles. Den 

 vestatlantiska planktontypen (trichoplankton) förefanns renast utvecklad inom 34-vattnet, 

 t. ex. i ett prof från Kristiania fjord vid 100 meters djup, den arktiska typen fanns renast 

 i 33-vattnet t. ex. i ett prof från Jomfruland från 90 meter och dessutom, märkvärdigt 

 nog, i ytprof ifrån Kattegat vid Anholt och Kullen d. 19 Mars, ja t. o. m. hvad vissa 

 former beträffar inuti Östersjön vid Bornholm. 1 Förklaringen härtill måste sökas deruti, 

 att dessa arktiska diatomaceer medfölja bankvattnet såsom underström in i Kattegat och 

 derifrån uppstiga till ytan. 



Föröfrigt synes af det sydliga tvärsnittet å pl. XI, att bank vattnets tid snart är ute 

 och att tiden för de undre vattenslagens ansvällning börjar, hvaribland 34-vattnet under 

 sommaren skall innehålla Skageracks temperaturminimum, emedan det nästan oförändradt 

 bibehåller samma temperatur som det eger i Februari, nemligen 5° — 6° C. 



Under Februari expeditionen undersöktes i detalj såväl kustbankens tillstånd som de 

 inre fjordarne och vikarne i Bohuslän och dessutom den yttre delen af Kristianiafjorden 

 från mynningen till Horten. Tillståndet i de svenska kustrännorna framgår af de i tabel- 

 lerna upptagna djuplodningarne vid Ramsö och Hällsö och innanför Väderöarne (Koster- 

 rännan) samt i djuprännan vid Pater Nosters fyr. 



Vid undersökningen af de inre fjordarne må framför allt påpekas djuplodningarne 

 i två instängda och genom trösklar afskilda cljupbassiner i farlederna innanför Oroust, 

 hvaraf den ena, Byfjorden vid Uddevalla, bildar innersta bassinen af Bohusläns fjordsystem, 

 skiljd genom uppgrundningen vid Simningen från Hafstensfjord. 



Byfjorden. 



Djup. 



Temp. 



Salt %o. 



N 2 co. 



2 cc. 



100 2 



N 2 + 2 



Om 



1°,57 



V, 00 

 2°,65 

 3°,42 

 3°,30 

 3°,35 



12,22 

 23,45 

 24,91 

 28,86 

 29,04 

 29,04 



15,40 







o 



5 » 



10 > ... 



20 > . 



30 » 



45 » 



l ) Se Cleve. 



