AKADEMIENS II ANM. I \<; A R. BAND 29. N:0 5. 



Skageracks tillstånd i December 1896. Anledningen till sillfiskets ute- 

 blifvande vintern 1896—97. 



(Pl. XII, XIII). 



Då sillfisket under hösten 1896 nästan alldeles felslagit framstäldes af Göteborgs 

 fiskeriförening den önskan, att en hydrografisk undersökning måtte komma till stånd för 

 att utröna, hurudant tillståndet i hafvet var under sådana förhållanden. Det lyckades den 

 svenska hydrografiska kommissionen att med den norske hydrografen D:r Hjort få en 

 gemensam undersökning i gång, hvilken utfördes i Dec. 1896 pä så sätt, att den norska 

 expeditionen upplodade vestra sidan af Skagerack, under det vi ombord å kanonbåten 

 Svensksund utförde de undersökningslinier som hår skola beskrifvas. 



Den hydrografiska situationen visade sig vara i hög grad olik den som vi lärt 

 känna under vårt föregående studium af nordsjögebitet vid denna årstid. Detta framgår 

 tydligt redan vid en jemförelse af ytkartorna från Nov. 1893 och Febr. 1896 med den 

 ytkarta för December 1896 som vi uppdragit å pl. XII l ). Denna sistnämda karta visar, 

 att det baltiska ytvattnet ännu vid niidten och slutet af December fanns qvar öfver hela 

 mellersta ocb norra delen af Skagerack, med undantag af ett litet område vid nordöstra 

 sidan, der de rådande nordöstliga vindarne drifvit bort täcket från ytan och låtit de under- 

 liggande saltare och varmare vattenslagen träda i dagen närmast lä-kusten, hvilken i detta 

 fall utgjordes af Bohusläns norra skärgård från Soten till Hvalöarne inklusive Väderöarne 

 och södra Koster. Efter hvad vi förut meddelat i Grunddragen och i den föregående 

 delen af denna afhandling behöfva vi knappast påpeka, att tillvaron af ett baltiskt ytlager 

 af sådan utsträckning vid denna årstid är ett alldeles exceptionelt drag i Skageracks 

 hydrografi, sådan den gestaltat sig sedan den tid då vetenskapliga undersökningar började 

 bedrifvas på detta område, ett drag som antyder, att, höstens stora vattenombyte, som 

 ersätter sommarens baltiska ytlager med ett lika mäktigt eller ännu mäktigare lager af 

 bankvatten, under detta år endast delvis eller ofullständigt egt rum. Att likväl bank- 

 vattnet äfven detta år haft ett inflöde i Skagerack, ehuru icke af den mäktighet, att det 

 som vanligt kunnat förtränga det baltiska ytvattnet från dess yta, synes tydligt af yt- 

 kartan, som visar, att det färskare ytvattnet (den gula arean å kartan) flyter ofvanpå och 

 underlagras af ett bankvattenslager (de gröna ytorna å kartan), som går i dagen både i 

 sydvestra och nordöstra Skagerack. 



*) Kartan är uppritad enligt våra egna och de norska iakttagelserna, som med största beredvillighet 

 stälts till vårt förfogande af D:r HJORT. 



