29. 



5. 



53 



i början af Febr; visade sig Sira och hade i slutel af månaden och början af Mara blifvil 

 nästan allenahärskande. Den allmänna bild af lufttrycksfördelningen öfver norra Europa, 

 som de synoptiska väderlekskartorna lemna vid de båda nämda tillfällena, slutel af De- 

 cember L896 och början af Februari L897 visa, at1 omslagen i väderlek vid Skageracks 

 kust inträffade samtidigt med stora rubbningar i lufttrycksfördelningen öfver Nordsjön 

 och Östersjön. Det är omöjligt atl i dessa perturbationer afgränsa det område, på hvilkel 

 vattenytan i Skagerack utöfval ett specifikt inflytande, emedan de meteorologiska iakt- 

 tagelserna ej sträcka, sig ut öfver hafvet utan endast till kuststationerna. Hvad slutet af 

 år 1896 beträffar, kan emellertid anmärkas, att det höga lufttrycket, som hvilade öfver 

 Skandinaviska halfön och förorsakade de nordostliga vindarne på Skagerack, fortsatte ända 

 till den 24 Dec., då blidvädret började. Det låga lufttrycksområdet låg då i Nordhafvet, 

 och under de följande dagarne indrogs äfven Skagerack inom gränsen för detta stora de- 

 pressionsområde. Innan det låga lufttrycket hann att fortplanta sig in till Skagei"ack öfver 

 Nordsjön och norska rännan, hade emellertid redan en tendens visat sig inuti Skagerack 

 till utbildning af ett lokalt (lepressionsomräde. Under den föregående köldperioden hade 

 lufttrycket varit högre och temperaturen lägre öfver nordöstra Skagerack än i Kristiansand 

 och på Hanstholmen, men den 24 Dec. egde motsatsen rum, och vinden i Strömstad om- 

 bytte riktning till SV., oaktadt vinden på alla håll kring Skageracks gränser då ännu 

 bibehöll sin östliga riktning. Omslaget inträffade först vid Skageracks nordostliga kust. 

 Ofverallt i Danmark liksom i sydliga Sverige hade man östlig vind. 



Dec. 1896 kl. 8 f. m. 



Kristiansand 





Strömstad. 





Lufttemp. 



Bar. 



Vind. 



Lufttemp. 



Bar. 



Vind. 



Den 21 



2° 2 



779,7 



NO. 



— 10°,9 



780,9 



0. 



,, 22 



— 0°,4 



773,2 



NO. 



— 2', 2 



776,8 



0. 



» 23 



— 2°,0 



771,1 



NO. 



- 3°,5 



771,5 



0. 



> 24 



— 3°,4 



767,3 



N. 



— 0°,6 



766,5 



SV. 



, 25 ........ . 



+ 2°,4 



762,0 



S. 



II + 0°,5 



763,4 



SV. 



d. v. s. ett litet depressionsområde inom Skagerack synes sjelfständigt hafva utbildat sig 

 och förenat sig med det stora, utifrån kommande, såvidt man kan döma af de synoptiska 

 kartornas uppgifter, som för detta ändamål visserligen gåfvo mycket ofullständig ledning- 



Hvad det andra omslaget den 1 Febr. 1897 beträffar, så visa kartorna, att man 

 från den 26 ända till den 1 Febr. på Skageracks kust hade vindar från N. eller NO. 

 Hvad som föregick ute på hafvet är svårt att bedöma. Nordsjöområdet synes omkring 

 den 1 Febr. haft flera smärre minimiområden, ej skarpt afgränsade från hvarandra, hvaraf 

 antagligen Skagerack bildat ett. Snart derefter inträdde åter de gamla förhållandena. 



För studiet af de hydrografiska fenomenens samband med de meteorologiska äro de 

 nuvarande väderlekskartorna otillräckliga, och det vore högeligen önskvärdt, att de, åtmin- 

 stone för vintertiden, kunde kompletteras genom observationer ombord å de ångbåtar, som 

 regelbundet öfverkorsa Nordsjön. 



