42 ARESCHOUG, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER VÄXTERNAS BLADBYGGNAD. 
äro cellerna i denna väfnad runda eller ovala, åtskilda genom smärre interstitier och 
föga mindre än ytan af en epidermiscell. Cellsaften i denna väfnad är brun- 
färgad. 
Anm. - Mikrotomsnitt lämna en oriktig föreställning om bladstrukturen hos 
denna växt, emedan cellerna, förmodligen 1 följd af preparationen, blifva i hög grad 
deformerade, buckliga och kantiga. 
Svampparenchymet, som är storcelligt och ganska lakunöst, har 6—38 cellers höjd 
och är ej skarpt skildt från palissadväfnaden, enär cellerna i dess öfversta rad på 
tvärsnitt äro mer eller mindre palissadlika, ehuru ej så tätt hopstående, ej häller så 
regelbundet cylindriska som palissadeellerna och betydligt vidare än dessa, hvilket 
senare förhållande i synnerhet framträder på ytsnitt, då deras omkrets är dubbelt så 
stor som palissadcellernas eller ännu större och antingen rund eller oval eller i följd 
af korta, breda utbuktningar mer eller mindre kantig, hvarjämte cellerna äro krans- 
vis anordnade kring luftrummen. Cellerna i alla de öfriga lagen, äfven det understa, 
äro på ytsnitt båglika, men nästan raka, samt nätlikt anordnade med stora, i ett 
större eller mindre antal lag midt öfver hvarandra liggande eller hvarandra korsande 
nätverk. På tvärsnitt hafva cellerna i denna väfnad en mycket växlande form, äro 
än runda än mer eller mindre förlängda i horisontal riktning och innehålla, liksom 
palissadeellerna, en brun cellsaft, och luftrummen ligga merändels på olika höjd; 
stundom kunna dessa sträcka sig från palissadväfnaden ända ned till undre epidermis. 
Kristaller tyckas helt och hållet saknas i bladen. 
Kärlknippena äro till största delen inbäddade i nerver, som äro mycket talrika, 
och åtföljda af ett mäktigt hårdbast. De öfriga äro genomgående med undantag af 
de minsta, som befinna sig under öfversta raden af svampväfnaden och likaledes äro 
ätföljda af några hårdbastceller. 
Till samma typ höra äfven bladen af följande endast flyktigt undersökta växter: 
Dipterocarpus exilis', blad stora, tämligen tjocka samt med tämligen tjock 
yttervägg på öfre epidermis; omedelbart under palissadväfnaden tvänne horisontala 
rader af på tvärsnitt runda eller aflånga garfsyreceller, mellan hvilka i svamppar- 
enchymet befintliga vattenuppsamlande tracheider kunna tränga upp till palissadväf- 
naden ; kärlknippen inbäddade. 
Suregada sp., blad små, tunna; öfre epidermis med tämligen tunn yttervägg: 
mellan epidermis och såväl palissad- som svampparenchymet sträcka sig bandlika 
hårdbastknippen eller enstaka hårdbastceller; kärlknippen inbäddade. 
Tristania Hillii', blad tämligen långa, men smala, tämligen tjocka; öfre epi- 
dermis med ganska tjock yttervägg; kärlknippen inbäddade. 
Tristellateia sp., blad ej synnerligt stora, men tämligen tjocka; öfre epidermis 
med tjock yttervägg, kärlknippen inbäddade. : 
Sandoricum indicum Cav., blad stora, men tunna; öfre epidermis med tunn 
yttervägg; kärlknippen inbäddade. 
1 Ej upptagen i Index Kewensis. 
