72 ARESCHOUG, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER VÄXTERNAS BLADBYGGNAD. 
runda kristallsäckar, fyllda af hvar sin kristallkonkretion, i den öfre sidan nästan 
uteslutande öfver kärlknippena. 
Palissadparenchymet, som utgör knappast '/. af hela mesophyllets höjd på tvär- 
snitt, består af en rad höga, smala, cylindriska eller inåt afsmalnande celler, som i 
synnerhet ut emot epidermis äro tätt förenade och i tvärsnitt runda eller rundadt 
polygonala. Cellernas höjd är merändels 10—12 gånger större än bredden. 
Svampparenchymet har vanligen, hypodermat oräknadt, 9 cellers höjd, och dess 
celler, som äro tämligen stora, hafva en öfvervägande tendens till att anordna sig i 
vertikalt till ytan ställda rader, hvarigenom denna väfnad blifver mycket lakunös. 
Dess luftkamrar äro på tvärsnitt mycket höga, ofta sträckande sig från undre gränsen 
af palissadväfnaden ned till hypodermat i undre bladytan. På tvärsnitt genom blad- 
skifvan äro cellerna runda, ovala eller något aflånga; endast de till palissadväfnaden 
närmast gränsande cellerna, som stundom bilda en horisontal rad, kunna vara sträckta 
i vertikal riktning och sålunda nästan palissadlika, ehuru lägre och vidare än de 
egentliga palissadcellerna. MNSedda från ytan äro cellerna i denna väfnad isodiametriska 
eller aflånga, stundom något kantiga eller svagt utbuktade. De större och mindre 
luftrum, som på ytsnitt framträda, hafva, i synnerhet hvad de större af dem beträffar, 
en så oregelbunden och till formen så växlande omkrets, att den föreställningen ligger 
nära till hands, att de uppstått under det stadium 1 bladets utveckling, då tillväxten 
varit föranledd af bladets sträckning, hvarunder själfva cellerna ej förmått att till- 
räckligt vidga sig, utan springor genom cellernas delvisa lossnande från hvarandra 
uppstått och i mån af bladets vidare sträckning mer och mer vidgats. 
Sekretceller och slemkaverner. TI synnerhet i den närmast under palissadväfnaden 
liggande cellraden uppträda ganska talrikt de för Laurimeerna karakteristiska olje- 
cellerna (BOKORNY a. st. s. 360). Sådana celler finnas äfven i palissadparenchymet. 
Någon gång finnes en sådan midtöfver ett kärlknippe mellan detta och öfre epidermis. 
I palissadparenchymet finnas därjämte slemceller, hvilka emellertid fullständigt för- 
slemmas och ersättas af slemkaverner, uppkomna af en hel grupp af slemceller och ej, 
såsom oljecellerna, begränsade af någon skarpt markerad membran. Då CHATIN (a. st. 
s. 215) uppgifver, att hos vissa arter af sl. Laurus oljecellerna uppstå genom fusion 
af flera mesophylleeller, hafva samnolikt oljecellerna förväxlats med slemeeller, ty den 
afbildning (Pl. 15, fig. 2"), med hvilken denne författare velat bevisa sin mening, 
afser utan tvifvel en grupp af slemeeller, fullkomligt öfverensstämmande med dem 
hos här ifrågavarande växt. 
Kärlknippena. Nästan alla, äfven mycket små kärlknippen äro genomgående 
och omgifvas af en tämligen tjockväggig, mekanisk grundväfnad, som sträcker sig ut 
till epidermis i båda sidorna. Häårdbast tyckes saknas. Kärlgruppen i dem ligger 
något närmare den undre bladytan. De minsta till ett par kärl reducerade strängarne 
äro genom tvänne mesophyll-lag skilda från öfre epidermis och omgifvas af en stor- 
cellig, tunnväggig, mekanisk grundväfnad, som i en enkel rad sträcker sig upp till 
DH 
öfre epidermis. 
