184 ARESCHOUG, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER VÄXTERNAS BLADBYGGNAD. 
ljuset, hvarigenom hela mesophyllet förvandlas till palissadparenchym (Taf. XVII, 
fig. 1) och bladen blifva dorsala. Däremot saknas helt och hållet såväl ventrala som 
bilaterala blad hos de nordiska träden och buskarna, men äro ej sällsynta hos de 
tropiska, de senare bladen i synnerhet hos Mangrove-växterna (ARESCHOUG, II, s. 66 
—77). I den förut meddelade sammanfattningen af mina undersökningar öfver de 
tropiska växternas bladanatomi (s. 158—167) hafva i synnerhet framhållits tvänne 
strukturförhållanden, som visserligen ej återfinnas hos alla tropiska växter, men dock 
kunna sägas vara i allmänhet karakteristiska för de tropiska växterna med dorsiven- 
tral bladbyggnad i jämförelse med de boreala och arktiska. Det ena förhållandet 
gäller de mekaniska skyddsmedlen, det andra svampparenchymets organisation. 
Hvad först angår skyddsanordningarna i bladen mot yttre åverkan af mekanisk 
natur, så hafva vi funnit, att dessa hos de tropiska träden, som 1 anseende till sin 
större höjd äro mest utsatta för skada af nyssnämnda beskaffenhet, äro af flera olika 
slag, såsom bladens form, storlek, ställning, tjocklek och läderartade beskaffenhet, 
öfverhudens tjockväggighet, svampparenchymets struktur, men framför allt kärlknip- 
penas starka utveckling och förgrening samt rikedom på mekaniska väfnader eller 
mekaniska väfnadselement. 
Bladen af de löffällande, vedartade nordiska växterna äro återigen tunna, späda 
och i allmänhet horisontalt ställda och hafva en tunnväggig epidermis. Därjämte är 
svampparenchymet, såsom senare skall omtalas, öfvervägande rundcelligt, i följd 
hvaraf cellerna ej komma att stå 1 någon så fast förbindelse med hvarandra som 
förhållandet blifver, då cellerna 1 denna väfnad genom utbuktningar kommunicera 
med hvarandra (s. 164). Bladen af ifrågavarande växter komma sålunda hufvudsak- 
ligen att vinna den stadga åt de inre väfnaderna, som kan vara behöflig, genom de 
genomgående kärlknippena. Hos följande nordiska träd eller buskar hafva genom- 
gående eller nästan genomgående (i förteckningen markerade med ett n) kärlknippen 
iakttagits”: 
Evony mus europ&ea L. Ulmus montana With. 
Tilia europea L. Quercus pedunculata Ehrh. 
Acer platanoides L. Fagus silvatica L. 
» GCampestre L. Carpinus Betulus L. 
» Pseudoplatanus L. Corylus Avellana L. 
Sorbus Aucuparia L. Myrica Gale L. 
är scandica Fr. Betula verrucosa Ehrh. 
53 torminalis Crtz. Alnus glutinosa Gertn. 
Potentilla fruticosa L. Populus tremula L. 
Fraxinus excelsior L. Salix Smithiana Willd. n. 
Juglans regia L. » GCaprea L. n. 
Inbäddade kärlknippen hafva följande träd och buskar: 
! I dessa förteckningar hafva äfven upptagits åtskilliga, ej inhemska, men här i landet odlade träd. 
