NUTIDENS KOPROGENA BILDNINGAR. 5 



nas, ehuru de utgöra mot de öfriga beståndsdelarne små qvantiteter och derföre i geolo- 

 giskt afseende icke äro af större betydelse. 



Geologerne hade i allmänhet från deras första dagar mera egnat uppmärksamheten 

 åt lagrens yttre beskaffenhet och beståndsdelar, än åt deras bildningssätt. På sednare tider, 

 kanske företrädesvis efter Lyells bekanta uppträdande med åsigter, som ledde geologien 

 att använda mera tid och mindre naturvåld, har man blifvit nödsakad att mera än förut 

 se sig omkring i naturens ännu fortgående verkstäder, och att derjemte genom kemiens, 

 fysikens och de biologiska vetenskapernas tillhjelp, mera noggrant följa de omständighe- 

 ter, under hvilka lagren blifvit tilldanade. Genom G. Bischofs kraftiga ingripande hafva 

 slutligen de strängaste fordringar på noggrannhet i utredandet af de geologiska naturpro- 

 cesserna blifvit gjorda, och man erkänner numera nödvändigheten, att icke allenast redo- 

 göra för livad som aflagrats, utan äfven huru det tillgått, hvarifrån materialet härstammar 

 och hvarföre det här aflagrats och ej annorstädes, eller i allmänhet, att försöka en full- 

 ständig utredning af den naturprocess, genom hvilken de på jordklotets yta oss tillgäng- 

 liga lagren och de i dem befintliga föremål tillkommit, 



Med denna uppfattning af närvarande tids sträfvande i de geologiska frågorna, har 

 jag sökt vända uppmärksamheten till det genetiska af de här omhandlade lagren, och, genom 

 utredningen af den närvarande tidens företeelser häruti, sökt möjlighet att skåda tillbaka 

 på de förgångna tidernas naturförhållanden i likartade omständigheter. Så som en fäll- 

 ning ur hafvet eller i vattnen tillgår i dag, — så som det organiska lifvet ännu i dag 

 uppträder, så har det troligen ifrån tidernas början tillgått, men med iakttagande af de 

 olika agentier, som olika naturförhållanden ännu i dag åstadkomma. Jag har derföre af- 

 vikit från det vanliga bruket att använda uttr} r cken lösa jordlager eller berg- (jord-)arter, 

 för de här omhandlade lagren (uttrycket arter må kunna reserveras åt de särskilda varie- 

 teterna deraf), och har i stället användt uttrycket bildning*), t. ex. Torfbildning, Gyttje- 

 bildning, för hela den process, hvarigenom ett sådant lager uppstår eller bildas, och 

 hvarvid under olika stadier och olika omständigheter olika arter af Torf, Gyttja m. m. kunna 

 och naturenligt böra aflagra sig. Vare det derföre icke sagdt, att jag lyckats vinna rätta 

 insigten i dessa bildningars väsende, i hvilkas utredning dock torde förborga sig största 

 delen af de svårigheter man haft att naturenligt ordna dessa och öfrige bergarter. 



Rörande dessa jordlagers mikroskopiska beskaffenhet och beståndsdelar, hade jag 

 visserligen önskat lemna del af de i Torf, Dy, Gyttja och Mull-lagren särskildt förefunna 

 organismerne, och beskaffenheten af de fragmenter hvaraf de äro sammansatta, helst dessa 

 utgöra den bas h varpå mina resultater hvila. Men då från början mina studieteckningar 

 öfver dessa föremål icke tillåta sådana copior, som för ett säkert bestämmande af dem er- 

 fordras, och jag icke eller kunnat bereda mig tillräcklig tid att identifiera ens största mäng- 

 den af dessa föremål med utlandets kända arbeten i denna väg, t. ex. Ehrenbergs och 

 Kuetzings ra. fl., och vi särskildt för vårt land icke ega någon enda sammanställning af 

 dessa lägsta växt- och djurarter, utan att nämna de fossila, så har jag måst åtnöja mig 

 att endast familj- eller gruppvis anföra dem, som företrädesvis funnits karakterisera de 



*) Efter enahanda, i korthet uttryckta grunder, skådar jag uti öfriga jordlagren icke bergarter, utan bildningar, 

 om också denna åsigt skulle tyckas antiqverad. Uttrycken Ler-, Tuff-, Sand-, Kritbildning, — hvarunder jag 

 önskar se inbegripet, icke allenast sjelfva processen, hvarigenom lagren bildats, utan äfven det uppkomna geo- 

 logiska materialet, torde vara tillräckligt betecknande. 



