NUTIDENS KOPROGENA BILDNINGAR. 7 



Af dessa sedimenter har jag här för afsigt att behandla endast dem, som till en 

 hufvudsaklig del innehålla eller bestå af sönderdelade växtdelar, mer eller mindre förvand- 

 lade och blandade med lemningar af djurarter, jemte tillfälliga inblandningar af sand eller 

 lera m. m., och som sålunda finnas utgöra egendomliga lager af jordytan, hvilka endast 

 kunnat uppstå under de geologiska perioder, då växt- och djurlifvet haft en sådan ostörd 

 och stilla utveckling som i våra dagar. 



Dessa äro nemligen följande fyra: Gyttja, Dy, Torf och Mylla, hvilka, ehuru jag 

 redan uti en landtbruksskrift *) i korthet karakteriserat dem , dock härstädes torde be- 

 höfva noggrannare beskrifvas till sin genetiska utveckling, så vidt mina studier gifva 

 vid handen. 



Likasom alla geologiska bildningar, hvilka utgöras af mekaniskt afsatta delar, inne- 

 sluta äfven dessa en mängd olika omvexlingar i de relativa blandningsförhållandena, hvilka 

 man måste frånse, för att i hvarje fall endast utleta och fästa sig vid dem, som egent- 

 ligen och väsendtligen utgöra hufvudbeståndsdelarne. 



I. Gyttja. 



Denna aflagring bildar en af sönderdelade växter och af kiselskal efter Diatomeer fö- 

 reträdesvis bestående, både i vått och torrt tillstånd grå, i fuktigt elastisk massa, som 

 aflagrar sig på bottnen af de klara och rena vattnen, källor, bäckar, sjöar o. s. v., när- 

 mast sanden eller leran. 



Härmed öfverensstämma mer eller mindre de gråaktiga sedimenterna i våra dagar, 

 som förefinnas i källor, vattendaramar, flodernas fördjupningar, sjöar, och i allmänhet i 

 alla de bassiner, som föra ett klart och rent vatten, der de vanligen träffas bildande af- 

 lagringar af några få liniers till ett par tums, och endast någon gång en eller flera fots 

 mägtighet. 



I källor med stark vattenåder samlas nästan intet i sjelfva bassinen, men nedan- 

 för källan, i alla afstängda håligheter, der vanligen en mängd Alger (Conferver m. fl.) 

 växer, bildar sig detta sediment, och förekommer i början såsom ett vid sqvalpning lätt 

 upprördt slam. 



Undersökt med mikroskopet visar sig denna gråaktiga massa bestå nästan endast af 

 rester efter dylika alger, sönderdelade i små stycken, jemte större eller mindre inblandade 

 mera hela, samt dessutom, af en stor mängd skal efter Diatomeer, till en del ännu lef- 

 vande, och Desmidier, vanligen en del ännu gröna. Infusorier af flere familjer rota deruti, och 

 skal efter Crustaceer och Insektlarver träffas jemte en eller annan lefvande, hvarförutom 

 man finner röda korn af Jernoxidhydrat, korn af sand, blad af gliminer m. m., samt mer 

 eller mindre fina grå eller grågröna gyttringar af alldeles obestämda former af organiskt 

 ursprung. Tillfälliga inblandningar af hela växter och högre växtdelar, insekter, rötter 

 från ännu växande arter m. m. må vi här förbigå. 



Man kan tydligast och lättast studera uppkomstsättet af denna gråa massa, om 

 inan undersöker de der växande algerna, — vanligen Conferva, Zygnema, Lyngbya m. fl. 

 De finnas i början friska och mera lifligt gröna, och då mer rena, men snart gulna de 



*) Se Samlingar af Upplysningar och Underrättelser för Landthushållare i Westmanland, sjette Årgången, 1855 

 pag. 169 och följ. 



