NUTIDENS KOPROGENA BILDNINGAR. 11 



efter den i dera rådande växtlighetens grad af utbildning. De flesta dammars gyttja jag 

 undersökt hafva varit mer eller mindre beväxta med Lemna-arter, Eqvisetura, Polygonum 

 amphibium, Charae m. fl., och belägna så, att de äfven upptagit vatten från omgifvande 

 låga ängsmarker, hvaraf den afsatta gyttjan derigenom, mera än eljest bort vara fallet, 

 varit beblandad med mullämnen. Deraf hafva de i vått tillstånd en brunaktig färg, som 

 först efter torkning blir mera tydligt grå eller gråbrunaktig, och deraf äfven torde inne- 

 hålla flera eller färre procent mullämnen. 



Jag kan här blott anföra en dylik dammgyttja från As i Södermanland. Den har 

 i lufttorkadt tillstånd visat sig innehålla. 



På 100 delar. Vid gTödgning gaf eu annan portion. 



Oorg. Kali och Natron ej bestämda. Oorganiska ämnen 56,63. 



Kalkjord 1,82. Organiska 43,37. 



Talkjord 0,88. 100,oo. 



Lerjord och Jernoxid 8,38. 



Löslig Kiselsyra 13,79. 



Sand Och lera 34,34. en „. De organiska ämnena (36,67) 



1 OU,il. motsvara pa 100 delar. 



Org. Harz = i sprit lösliga ämnen ej bestämda. 



Mullsyror(=lösligaiNaC) 2,53. 6,9. 



Mullkroppar (=lösliga i K Ö) 14,21. 38,7. 



Olöslig rest af organiska ämnen j 19,73. 54,4. 



Källsyror och förlust ej bestämd \ 36,07. 100 o. 



Hygroskop. vatten 6,70. 



102,58. 



Här uppträder icke den rent gråa gyttjan, utan ett annat brunfärgadt sediment, en 

 början till dybildning. Undersökes vattnet härstädes med mikroskopet under de varma 

 sommardagarna, hvimlar detta af ett helt annat djurlif än i det renare vattnet i källornas 

 närhet; det är nemligen öfverfyldt med små Krustaceer (Cladocera et Lophyropoda) och 

 större rof-insekter och deras larver inställa sig derjemte, äfvensom grodlarver och fiskar 

 (Rudor, Spigg etc). Det organiska lifvet får i allmänhet en vida större öfvervigt här än 

 i det rörligare källvattnet; högre vattenväxter och alger utvecklas i större mängd och 

 deras nedsänkta delar äro fullsatta med Diatomeer och Desmidier, kanske ännu mera än 

 i källornas granskap; vattnet hvimlar dessutom af en storartad massa Infusorier af många 

 familjer. Den här uppkomna gyttjan innesluter derföre en vida större mängd skal, klor 

 och tegu meriter efter nämnde djurarter — särdeles Krustaceerna — än källornas och öf- 

 riga gyttjearter; den måste vara mera blandad med qväfvehaltiga beståndsdelar än dessa, 

 och afgifver helt andra gasqvantiteter, hvilket redan af lukten kan utrönas. Dammarnas 

 gyttja torde derföre i allmänhet karakteriseras såsom en dy blandad gyttja, ehuru äfvenle- 

 des af vattnets olika djup och beskaffenhet många varianter deraf kunna erhållas. 



Flodgyttja. Bäckar och strömmar sakna icke helt och hållet gyttjebildning, ty äfven 

 här öfverdrages stenarne och de stillaliggande föremålen med ett tunnt täckelse af alger, 

 och uti dessa herrskar ett rikligt lif, såväl af Insektlarver, Krustaceer, Rotatorier och Poly- 

 gastrica, som äfven af Diatomeer och Desmidier, och särdeles Oscillatorieartade växter; 

 men några upplag deraf kunna icke samlas förrän i de utvidgningar af floderna, som mer 



