36 H. v. POST, 



icke förmått hopa större massor af gyttja i dessas bassiner än hvad jag i det föregående 



anfört *). 



Ofvan om Gyttjan ligga i olika torfbassiner olika mägtiga lager af Dy, s. k. "Tor/dy". 

 J mellersta Sveriges af mig undersökta torfbassiner är denna Dy i det närmaste likartad 

 med den, som ännu bildas i våra dysjöar, ehuru jag ännu icke haft tillfälle jemföra dem 

 genom detaljerade artbestämningar af Diatomeerna, och ehuru dymassan, genom Barn man- 

 tryckning och flera konsistensförändringar, ofta är för ögat något olika. Detta lager sär- 

 skiljes icke noggrannare af Steenstkup och Vaupell, men af de beskrifningar å lagren 

 dessa leinnat kan man klart inse att torfvens lagerföljder i Danmark äro alldeles enahanda 

 som hos oss, ehuru vissa varieteter der förefinnas, hvilka hos oss ännu icke af mig iakttagits. 



Af det lager Vaupell beskrifvit under namn af Amorf Törf, och hvilket ligger di- 

 rekte ofvanpå Forchhammeus Kisellag, har jag erhållit prof från Toresjö i Skåne; det är 

 brunt, bladar sig vid torkning o. s. v. och förhåller sig i öfrigt alldeles lika med Vaupells 

 beskrifning. Under mikroskopet visar det sig bestå af en elastisk, halfgenomskinlig, ljusbrun, 

 likartad, horn- eller broskartad hufvudmassa, utan all skönjbar struktur. Denna är tydligen 

 bestående af djursubstanser, närmast öfverensstämmande med Chitin, men dess kemiska re- 

 aktioner har jag ej ännu medhunnit närmare granska Deruti ligga inbäddade djurhinnor, 

 skaldelar, här, klor och diverse tydligt bestämbara djurdelar till nära J:del af hela mängden 

 inbiande beståndsdelar; afbitna väoctcelldelar och växtkärhtycken i vida ringare mängd; pol- 

 lenkulor, några få af barrträd, flera af obestämda arter; fina rotlika trådar, lika svampars 

 myceliitrådar; några få kiselnålar af Spongilla; några få Diatomeer o. s. v. Den visar sig 

 sålunda utgöra ett med dylagren i det närmaste öfverensstämmande material. Analysen 

 här nedanföre visar huru ringa mullsyror och mullkroppar deruti innehållas, och huru litet 

 passande benämningen af Amorf Torf skulle vara. Den brinner med klart lysande stark 

 flamma alldeles såsom djurämnen **). 



På 100 deiar i 2:ne olika prof. 



Oorg. Kali och Natron ej bestämda. vid glödgning erhölls. 



Kalkjord 2,23 2,29. Oorganiska ämnen 18,oi. 



Talkjord — 0,42. Organiska » 81,79. 



Lerjord och Jernoxid 6,95 7.oo. 



Löslig Kiselsyra 0,26 L 



Sand och Lera 5,35 \ ' 



Kolsyra, Svafvelsyra o. förlust 3,22 1,90. 2g 0] 



18,oi 18,oi. 



Org. Harte och fettartade ämnen 2,93 3,9. 



Mullsyror 5,03 6.8. 



Mullkroppar 16,09 21,8. 



Olöslig rest 20,03 27,1. 



Kallsyror och förlust 29,88 73 96 40,4. 



Hygroskop. vatten 7,73. 100,0. 



100,00. 



De organiska delarne alltså 

 på 100 delar. 



) Härvid måste jag dock tillägga, att jag icke varit i tillfälle att med passande instrument er fa undersöka de 

 stöne sjöarne, såsom Vettern, Hjelmaren in. fl. andras djupaste håligheter, uti hvilka jag har skäl förmoda 

 större upplag af sedimenter. 



) De 1 denna analys erhållna organiska ämnen äro i sina kemiska och fysiska förhållanden alldeles olika dem ur 

 vara dagars torf, dy och mylla. Sä väl mullsyror som mullkroppar äro ljnsbruna, afsätta sig icke flockigt, 



