52 H. v. POST, 



Emellertid måste dessa ämnen utgöra vigtiga delar så väl af myllorna, som af de 

 öfrio-a djurträckförande lagren, ehuru de icke finnas uppförda i hittills utförda analyser 

 öfver mull- och torfarter. Uti det djurens träck medföljande slem och de bortgående 

 qväfvehaltiga (proteinartade) afsönd ringarne ser jag just en orsak till träckens hastiga färg- 

 förändring i brunt, och i mullartade substanser, i analogi med livad vi i stort se å de 

 högre djurens träck och i gödselstackarne efter husdjuren. Den efter olika vegetationer 

 och olika proportioner af djurarter resulterande myllan måste äfvenledes vara olika sam- 

 mansatt; der träätande insektarter orsaka upplag af mylla, olika med den der bladätande 

 insekter förherrska, och olika med dem der djurätande insekter mera talrikt uppehålla 

 sig. De myllorna åtföljande svårlösligare oorganiska salter måste äfven i följd häraf vara 

 olika, och alltså myllan från olika vegetationsorter äfven i detta afseende olika, men mer 

 eller mindre vara likartad der växt- och djurarter i det närmaste öfverensstämma, såsom 

 i våra barrskogar, löfskogar, gräsfält o. s. v. Proportionerna mellan de myllorna på detta 

 sätt bildande beståndsdelar anser jag, efter mina dera gjorda preliminära undersökningar, 

 kunna läggas till grund för en indelning af särskilda arter af mylla, hvilka åter i sin 

 mån skola kunna visas hafva inflytande på den derpå fortkommande vegetationen, och hela 

 naturbeskaffenheten, samt på de vegetationsföljder som man tid efter annan ser uppträda. 



De tyvärr alltför få och derjeinte ofullständiga kemiska undersökningar jag haft 

 tillfälle utföra öfver myllorna i våra trakter, tillåta mig icke att ingå i detaljerade beskrif- 

 ningar öfver dem, utan får jag här endast i korthet angifva de mest olika arterna, hvilka 

 jag, efter observationer i naturen, kan anse hafva sådana beståndsdelar, som dels på me- 

 kaniskt sätt, med mikroskopets tillhjelp, visa sig skiljaktiga, dels äro bildade af olikartade 

 kemiska ämnen. 



Dessa myllors mikroskopiskt urskiljbara delar och organismer har jag här icke sär- 

 deles upptagit. Hvar och en torde lätt inse, att t. ex. uti barrskogarnes mylla, barrträ- 

 dens egendomliga spiralkärl och de barrskogarne åtföljande egendomliga former af cellväf- 

 nader, pollen etc. böra vara utmärkande, och att i den mylla, som bildas i löfskogarne 

 och på gräsfälten, växtkärls- och cellväfsformerna böra vara de allmännast förekommande. 

 Jag har äfven icke på långt när kunnat hänföra ens större mängden af dessa, vare sig 

 växtcellformer eller djurrester, till bestämda arter, emedan de deruti förefunna mikrosko- 

 piska djurformer och Diatomeer in. fl. till en stor del icke kunnat med säkerhet, efter 

 för mig tillgängliga figurverk, till namnet bestämmas. Slutligen är också antalet af under- 

 sökta specimina af myllor ännu alltför inskränkt, att tillåta mig ingå i noggrannare detaljer. 



Dessutom förefinnas äfven på markens olika lokaliteter, allt efter dess olika torrhet 

 eller fuktighet, redan inom samma myllors område, stora olikheter i detta hänseende. 

 H varhelst litet fuktighet kan samlas, uppstå egendomliga organismer, hvilka inblandade i 

 myllan förorsaka karakterformer, alldeles afvikande från öfriga torrare delar, och så stora 

 vexlingar uppkomma under den mikroskopiska granskningen, att man ofta finner föga 

 gemensamt och öfverensstämmande i olika profver, som dock ligga h varandra å marken 

 helt nära. Då derjemte hvarje prof å en enda art af mylla ofta kan förete 50 — 70, ja 

 flere hundrade med mikroskopet utredbara former, så torde inses, huru rika omvexlingar 

 och huru vidlyftiga materialier dylika monografier skulle erfordra. Deremot finner jag 

 det alldeles onödigt att anföra de gröfre, ännu lätt bestämbara växtdelarna, såsom barr, 

 qvistar, fruktdelar o. s. v. 



