NUTIDENS KOPROGENA BILDNINGAR. 



59 



I. Hela djur och djurdelar. 

 ( n. Infusorier och Rhizopoder. 



Polyper och Rotiferer. 



Krustaceer och Vermes. 



Arachnider och Insekter samt lösa skal, 

 fötter och hela delar af dessa djur- 

 arter. 



II. Bi-beståndsdelar. 



II. Hela växter och växtdelar. 



a. Dialomeer och Desmidier. 



b. Palmellte och Nostocineer. 



c. Högre Alger. 



d. Sporer, Pollen, Frön etc. af Lafvar, 

 Mossor, Ormbunkar och högre växt- 

 arter. 



e. Äo<-, Slam.' och Bladdelar, Frukter 

 etc. af högre växter. 



III. Oorganiska föreningar. 



a. I Välten lösliga oorganiska Salter, såsom 

 Na Cl; FeS; CaS; AmCl, m. fl. 



b. I Saltsyra lösliga delar, såsom Kolsyrad 

 Kalk, Fosforsyrad Kalk; Jernoxidhydrat 

 och flere Jern-, Mangan- och Talksalter 

 etc. 



c. Löslig Kiselsyra, med Na C extraherad. 



d. Olösliga i förenämnde, såsom : Sand af 

 Qvartz, Glimmer, Hornblende etc. och 

 Lera. * 



Här betraktas de organiska delarne uti inullämnena såsom skiljda från de oorgani- 

 ska, ehuru de egentligen borde uppföras såsom föreningar derined. En del oorganiska 

 delar tillhöra dock äfven djurträcken, och någon skarp gräns mellan dessa afdelningar kan 

 derföre ej uppgifvas. 



De harz- och fett- samt vaxartade ämnena har jag icke uppfört såsom egendomliga 

 eller förvandlade delar, emedan de, sa vidt jag kunnat erfara, innehållas dels uti djur- 

 träcken, dels ock kanske företrädesvis i de hela djuren och i de hela djur- och växt- 

 delarne, och befinnas troligen äfven hafva undergått någon förvandling. 



Slutligen torde jag böra anföra en jemnförande öfversigt af dessa, af djurträck före- 

 trädesvis bildade och derföre "koprogena" förslagsvis benämnda, lager. 



Ofverallt der växt- och djurlifvet tillhopa uppträda, af sätta sig, under olika, yttre förhållanden, 

 olikartade koprogena bildningar, af hvilka följande fyra äro utmärkta af egendomlig beskaffen- 

 het, och till hvilka alla af mig förefunna lager kunnat återföras: 



På jordytans lokaliteter 



der högre utbildade växtarter öfvertäcka hela markens 

 yta, d. v. s. med växttäcke, och der växtlifvets slutpro- 

 dukter öfverråda, bildas: 



der en betäckning af högre utbildade växtarter saknas, 

 d. v. s. utan växttäcke, och der sålunda djurlifvets slut- 

 produkter blifva öfverrådande, bildas: 

 under vatten, med öppen yta, under vatten, med öppen yta, 

 som är klart och färglöst, och 

 derföre saknar mull- 

 ämnen, 

 Gyttja, 



som är brunfärgadt af 

 mullämnen, 



Dy, 



under vatten, tätt betäckt med 

 växter, och som är brunfärgadt 

 och rikt på mull- 

 ämnen, 

 Torf, 



hvilkas hufvudmassa utgöres af: 



Träck af vattendjur med ringa, 

 hela växtdelar af strand- och 

 dyväxter och 



Diatomeer i största mängd. 



Entomostraca i mindre mängd. 



Hvil, grå eller gråaktig till ljus- 

 brun. 



Träck af vattendjur, hela växt- 

 delar nästan saknas, blott 

 några få dyväxter och 



Diatomeer i mindre mängd. 



Entomostraca och Acarider i 

 största mängd. 



Hela växtdelar af Mossa och 

 Starrarter med ringa djur- 

 träck. 



Diatomeer och hela djurdelar 

 sparsamt, nästan endast af In- 

 sekter. 



Till färgen äfven något olika. 

 Brun eller svartbrun. Brun eller Ijusbiun, rödbrun etc. 



pii land, mer eller mindre be- 

 täckt med växter, och derföre 

 genomträngdt af växternas upp- 

 lösningsprodukter, 

 Mylla, 



Träck af landtdjur, företrädes- 

 vis af Insekter, med mer eller 

 mindre hela växtdelar. 



Diatomeer nästan saknas. 



Insektdelar i riklig mängd och 

 särdeles Rhizopoder. 



Mer eller mindre mörkbrun. 



Medelst detta schema torde bestämningen af den hufvudgrupp, under hvilken hvarje 

 förefunnet prof af dessa lager böra hänföras, underlättas, men för de särskilda under- 

 arterna af hvarje bildning måste jag dock hänvisa till beskrifningarne i det föregående. 



i*?'g 



