20 C. J. SUNDEVALL. 



som ej intaga luften . . . såsom Geting, Bi och andra Insekter. Men Insekter {tvTo l ua) kal- 

 lar jag de djur som hafva inskärningar i kroppen, antingen i den öfre sidan eller i denna 

 och den undre tillhopa. . . . Några af djuren lefva först i vattnet; sedan förvandlas de till 

 en annan skapnad och lefva utom [vattnet]; såsom myggen i floderna. — (§ 8) Några 

 ombyta ställe, andra icke. Intet landtdjur finnes, som ej kan flytta sig; men många så- 

 dana lefva i vattnet, såsom Musslorna. Afven Hafssvampen (Spongia) synes hafva någon 

 känsel .... 



I, 1. 10 och 11: En del djur äro sällskapliga, andra ensliga . . . Af båda slagen 

 äro en del samhälliga (noXrrixå), andra spridda. . . . Samhälliga äro de, som alla hafva 

 ett gemensamt arbete att utföra, hvilket ej alla sällskapliga djur göra; sådana äro Men- 

 niskan, Biet, Myran, Tranan. Af dessa stå några under en anförare (^ys/uöy) såsom Tra- 

 nan och Biet; andra äro utan styrelse {évaQxa) såsom Myran och tusentals andra 



[Flera dylika, efter lefnadssättet utkastade fördelningar finnas, men förbigås här. Likaledes 

 uteleinnas många yttranden, hvarest författaren säger detsamma som på de här utskrifna 

 ställena, men mindre bestänidt eller fullständigt]. 



I, 3. X: Dessutom äro en del som hafva blod (éi>cti x ua), såsom menniskan och hästen 

 och alla som i sitt fullkomnade tillstånd äro fotlösa eller tvåfotade eller fyrfotade; — 

 andra äro blod lösa {dvaifia) såsom biet och getingen, och af hafsdjuren Sepia och Ca- 

 rabus [Palinurus rea], samt alla som hafva flera än fyra fötter. 



I, 4. 1: Vidare äro en del Djurfödande (£cootoxcc; vivipara); andra, Aggläggande 



(qjoroxa) § 2: Men några af dem, som föda lefvande ungar, alstra dock inom sig 



iigg, såsom Hajarna; andra alstra inom sig ett lefvande djur, såsom menniskan ocli 

 hästen 



I, 5. 4: Af de flygande djuren äro en del befjädrade (eller bevingade; nrtQMTtc), så- 

 som örnen och höken; — andra hinnvingade {nxikojxcc), såsom Biet och Melolontha; — 

 andra åter hudvingade (dtQjuönrtQa), såsom Flädermusen och Alopex (Sciurus volans). 

 Första och sista slaget höra till dem som hafva blod; men de hinnvingade höra till de 



blodlösa [Här följer, i § 5, indelningen af Insektklassen, hvaroni se längre fram, i 



början af kapitlet om Insekterna]. 



I, 6. 1: De största slägtena, i hvilka de öfriga djuren [utom de fyrfotade] fördelas, äro 

 följande: Foglar, Fiskar Oi:h Hvalar {xqrrj), som alla hafva blod. Men ett annat slägte 

 utgöra de skalbetäckta (o^axodsQfia) , som kallas Musslor; — ett annat, de mjukska- 

 liga (fiaÅaxo^päxa) , hvilka sakna ett gemensamt namn*), såsom Carabi [Palinurus rea], 

 Krabbor och Kräftor; — åter ett annat, Blötdjuren (/uaÅccxia), såsom Bläckfiskarna; — 

 ännu ett, Insekterna (evtofxa). Alla dessa äro blodlösa och de som hafva fötter äro 

 mångfotade. Men de återstående djuren kunna ej vidare indelas i stora slägten . . . såsom 

 menniskan. . . . 



Ibid. § 2: Alla de fyrfotade, obevingade djuren hafva blod, men en del af dem föda 

 lefvande ungar, andra föda ägg. De förra hafva hår, de sednare fjäll. . . . Ormarnes slägte 

 är fotlöst, har blod och rör sig på marken (pedestre, nt^öy), och det har fjäll; men ehuru 

 de flesta af dem lägga ägg, så föder huggormen lefvande ungar. 



) Förf. anser ordet: "de mjukskaliga" för en definition och ej för ett namn. De motsvara de nvares 

 Crustacea. 



