24 C. J. SUNDEVALL, 



talade arbetet (om djurens delar), hvilket synes af innehållet, jämfördt ined bokens slut- 

 mening, och afhandlar orsaken hvarföre de vertebrerade djuren vanligen hafva 4 fötter, 

 och de "blodlösa" flera, eller en del djur inga, eller blott två; hvarföre fötternas antal är 

 jämnt och ej udda o. s. v. Dessa och dylika frågor förklaras ej af skelettets eller andra 

 delars, eller hela kroppens bildning och beskaffenhet, utan dels teleologiskt: för utförandet 

 af vissa sorter rörelser; eller derined, att "naturen ej gör någonting utan afsigt" (kap. 8); 

 eller på annat sätt, t. ex. menniskan och foglarna hafva blott ett par fötter, emedan det 

 främre parets ställe upptages af armar eller vingar. — Af detta lilla arbete har jag ej 

 erhållit någon upplysning för det speciella. 



3. Om djurens generation (tizqi ytvégtcog Zq)0)v) i 5 böcker, som handla om 

 generationen i allmänhet, ganska nära så, som i arbetet om djuren. Det uppgifves af- 

 handla orsakerna till generationsfenomenen, men olikheten i framställning med den i djur- 

 läran märkes föga. Äfven förekomma samma ämnen, t. ex. Generatio sequivoca, som här 

 antages för samma djur och på samma sätt som där. Men ej obetydliga tillägg äro 

 dock gjorda; såsom om hybriditeter, moiistrositeter, härens och andra delars beskaffenhet 

 hos olika folkslag m. m. — Genom en mängd filosofiska spekulationer söker författaren att 

 utreda fenomenens orsaker. Värme och köld tyckas i allmänhet tagas till hjelp vid dessa 

 förklaringar, och arbetet är säkert ett af de vigtigaste för den historiska kännedomen om 

 den tidens fysiologiska åsigter. Det torde äfven kunna lemna åtskilliga upplysningar öfver 

 den tidens namn på folkracerna; men i rent zoologiskt hänseende har det förefallit mig 

 lika litet vigtigt som de näst förut omtalade. 



4. Om djurens rörelse {ntQi £q)ojf xivt]G£0)g) y en bok, som ej innehåller någon- 

 ting om det, som den alldeles oriktiga, i sednare tider antagna titeln utlofvar, utan blott 

 en hop filosofiska spekulationer om rörelse i allmänhet, utgående derifrån, att: om en del 

 eller kropp är stadd i rörelse, så förutsätter detta att en annan måste finnas som ej är i 

 rörelse. Ej ett ord namnes om djurens rörelseorganer och deras beskaffenhet och knappt 

 ett djur finnes nämndt. Arbetet är således alls icke zoologiskt, ej en gång fysiologiskt, 

 utan rent filosofiskt. — Af första meningen synes äfven att titeln "om djurens rörelse" ej 

 tillhör detta arbete, utan är tagen af de första orden deruti; ty arbetet börjar med föl- 

 jande ingress: "Om djurens rörelse är afhandladt uti de öfriga [föregående böckernaj; 



nu skola vi afhandla den allmänna orsaken till all rörelse" .... Dessa sista ord uttrycka 

 ganska väl innehållet af denna bok och utgöra hennes rätta titel. Uti arbetets slutmening 

 återkomma de ("ntpi ri]g xoivf^g xivrjgsoog", om rörelse i allmänhet) med afseende på denna 

 bok, jämte upplysningen, att hon utgör sista delen af ett arbete, hvars olika böcker nu 

 äro spridda och varit ansedda för åtskilda, nämligen: de Partibus animalium, de Anima, 

 de Sensu> de Somno et Memoria samt den här omtalade boken. Alla dessa afhandla or- 

 sakerna till djurens bildning och till de djuriska fenomenen, och stå således ganska väl 

 tillsammans. Efter dem skulle följa det nyss omtalade arbetet om Generationen, som 

 äfven afhandlar orsaker; hvilket allt redan län^e varit insedt. — De anförda orden: "om 

 djurens rörelse", hvarmed detta arbete börjar, hafva tydligen afseende på det nyss omta- 

 lade arbetet: Om djurens gång (nopi/ag). 



Slutligen må nämnas att ett arbete af Aeistoteles, ensamt öfver Anatomien, samt 

 ett utdrag deraf, skola hafva funnits, men nu äro förlorade. 



