OM ARISTOTELIS DJURARTER: DÄGGDJUR. 39 



kring floder och sjöar; ... är bredare än Uttern (Enydris) och har väldiga tänder; ty den 

 går ofta upp om nätterna och afskär med tänderna stockar som växa omkring floden. . . . 

 Latax har hård päls: till utseendet midt emellan Hjortens och Salens. 

 På denna beskrifning kan man ej misstaga sig om Bä f vem, Castor fiber. 



29. KdarcoQ (Castor), uppräknas tillsammans med Latax, VIII, 7. 5, men blott i 



anseende till lefnadssättet ("sådana äro: den så kallade Castor, och Satherion, och 



Satyrion, och Enydris samt den som kallas Latax"). 



Ingenting mera namnes om Castor; men enligt Plinius, och enligt det någon tid efter Aristoteles väl 

 kända namnet Castoreum (bäfvergäll) är namnet Castor liktydigt med Latinarnas Fiber, som är Bäfvern (Ca- 

 stor fiber) eller samma djur som föregående (Latax), hvilket ock varit allmänt antaget af nyare Zoologer. Möjligtvis 

 kan namnet Castor uti den anförda strofen vara i sednare tider tillsatt; men lika sannolikt synes det mig att 

 ARISTOTELES sjelf ditskrifvit både namnet Castor och Latax, hvilka han trott utmärka två olika djur, emedan 

 han lärt känna dem af olika personers berättelser. Tystnaden med afseende på både castoreum och husbyggnaden, 

 ehuru det omtalas att Bäfvern afsågar träd, tyckes visa, att detta djur ej funnits, eller åtminstone varit ganska 

 sällsynt i Macedonien, och ännu mera i Grekland; eller ännu sannolikare, att det då, liksom nu, ej funnits sydli- 

 gare än i och omkring Donau och dess tillflöden samt i Pontus. — Plinius omtalar Bäfvern under namn af 

 Fiber, "quos Castores vocant" (XXXII, kap. 3 eller 26), och känner ganska väl "Castoreum", samt dess bruk i 

 medicin ra. ra. och dess förfalskning. Han uppgifver att Fiber finnes i Pontus, men tyckes tro att godt Castoreum 

 äfven erhållits från Afrika. På ett annat ställe (VIII, kap. 30, eller 109) sammanblandar han, under namnet Fiber, 

 Aristotelis berättelser (VIII, 7. 5) om Latax och om Enydris. 



30. ' Y'gT()i^ (Hystrix). I, 6. 2: Dess hår likna taggar, liksom Igelkottens. — VI, 



27 (i slutet): Äfven Hystrix ligger i ide och är drägtig lika många dagar som Björnen, 



och förhåller sig i öfrigt såsom den (jämf. n:o 24). — VIII, 19. 1: Ligger i ide såsom 



Björnen. — IX, 26. 7: kan kasta håren ifrån sig (såsom spjut). 



Piggsvinet, Hystrix cristata, finnes ännu i Grekland. Märkligt är att författaren trott på den gamla 

 s;igan om detta djurs förmåga att bruka taggarna (håren) såsom kastspjut. 



31. AagvTXHs (Dasypus; lat. Lepus), Hare. I, 1. 14: Är försigtig och rädd. — 

 II, 3. 4: Äfven hannen kastar vattnet bakåt. — III, 1. 5: Uterus gravidus har cotyledo- 

 ner (liksom Boskapen). — III, 6 (efter midten): Blodet är ej tradigt, h vårföre det ej stel- 

 nar till en fast blodkaka. — III, 10. 13: Djuren i allmänhet hafva inga hår invärtes,... 

 ej heller på undre sidan af fötterna; men Haren ensam har hår både på käkarnas insida 

 och under fotsålan. — III, 16. 6: Bland de djur, som hafva fraintänder både ofvan och 

 nedan, liar blott Haren löpe (jämf. Pecora). 



V, 2. 1: Parningen sker från vänd (jämf. Kamelen, V, 2. 4), men ofta plägar honan 

 först bestiga hannen. — V, 8. 5: hos Haren sker superfoetation. — VI, 28. 3: Hararne 

 paras bakifrån ... De paras och yngla hela året, och öfverbefruktas under drägtigheten, 

 och yngla efter en månad. De föda ej alla ungarna på en gång utan efter några dagars 

 mellantid. Honan har mjölk förr än hon ynglar, hvarefter hon strax åter paras och blir 

 fruktsam under det hon daggar. Mjölken liknar till tätheten svinmjölk. Ungarne födas 

 blinda såsom af de flesta djur med många tår. — VII, 5. 2: Harhonan kan öfver- 

 befruktas. 



VIII, 27. 2: På Ithaka kunna Harar ej lefva. De som ditföras finnas snart döda vid 

 hafsstranden åt den sidan hvarifrån de blifvit införda. — Ibid. § 4: I Egypten äro Ha- 

 rarne mindre än i Grekland. . . . Hararne äro små där, emedan ollon, nötter och andra 

 frukter vara blott en kort tid. 



