OM ARISTOTE LIS DJUK ARTER: FOGLAR. 63 



färger, m. in.; "af de aflånga och spetsade födas honor; af de mindre, hannar"; artificiell 

 kläckning, bruklig i Egypten; om äggets bildning, tillväxt och varpning; blindägg; ruf- 

 ning, . . . VI, 3, innehåller en omständlig beskrifning af ungens utveckling i ägget, från 

 början, till kläckningen ... — VI, 6. 2: De stora foglarna kläcka äggen efter v. p. 30 

 dagars rufning, såsom Gåsen oeh Trappen; de medelstora, såsom Gladan och Höken, efter 

 ungefär 20 dagar. — VI, 9. 3: Testiklarne äro stora under fortplantningstiden. 



VIII, 5 innehåller en allmän öfversigt af fogelklassen efter föda och vistelseort, med 

 uppräkning af talrika arter. De sägas vara: köttätande {gccQxocpctya) , eller insektätande i 

 allmänhet {gxwXr\xo(paya; scolecophaga, egentligen larvätare), acanthophaga (ccxccv&öcpayct; 

 tistelätare, men tyckes menas fröätande); scnipophaga (g.(vmo(paya; som söka träd mask ur 

 ved, nämligen Hackspettarna); frö- och växtätare {xccQno-e,t noocpaya ; dufveslägtet). En 

 del foglar lefva omkring vatten (etc. se Vadare och Simfoglar); . . . Många äro allätande 

 {nccfxqiayot). — VIII, 5. 8: I allmänhet dricka foglarna litet; — VIII, 8. 1: De flesta in- 

 supa vattnet (gnagu), utom de som hafva lång hals. 



VIII, 5. 5: Turturdufvan ligger i dvala (om vintern, i hålor: (pcoÅet)-, Oenas (Klippduf- 

 van) kommer till dessa trakter då hon har ungar; alla andra foglar, som komma om som- 

 maren, bygga bo här och uppföda sina ungar, mest med djur, utom dufveslägtet. — VIII. 

 14. 1 (om flyttningen), en del tillbringa sommaren i kalla, vintern i varma länder . . . 

 (vidare om Trana, Pelikan). — § 5: om flera arters flyttning eller dvala, se: Dufvorna 

 (n:o 100-105), Vaktlarna (113), Cychramus (118); — VIII, 18. 1: Af foglarna ligga många 

 i vinterdvala {(fatXovgi) och alla flytta ej bort till varmare ställen, såsom somliga tro. 

 De som äro nära intill sådana trakter, hvarest de alltid kunna vistas, fara åstad dit; men 

 de som äro aflägsnare derifrån, lemna ej hembygden, utan dölja sig (se vidare: Gladan. 

 n:o 24; Svalan, 74 m. fl. och isynnerhet Turtur, 105. — Se för öfrigt, om flyttningen, vid 

 hvarje art. — IX, 36. 5: Några foglar bada i sand {xovigxixoi , pulveratrices); andra i 

 vatten (Åovgrai, tvättare); andra hvarken i sand eller vatten. Hönsen och några som 

 hafva räta klor bada i sand (se art. Gallinae); de som vistas omkring vatten, tvätta sig 

 deruti; somliga bada på båda sätten, såsom Dufvan och Gråsparfven; men de fleste rof- 

 foglar på intetdera sättet. 



l:o Accipitres Linn. (Roffoglar). 

 Desse omtalas ofta under namn af krok-kloiga (yttjuifjovv/eg, gampsonyches) , hvil- 

 ken term redan finnes hos Homerus och ofta hos Aristophanes), t. ex. I, 1. 10: de lefva 

 ej i sällskap (flock); — II, 8. 1: de hafva längre lår [/urjpov, h varmed dock menas tibiaj 

 och starkare bröst än de öfrige. — VI, 1. 2: de värpa få &gg. — VI, 5. 1: de värpa 

 blott en gång om året. — VI, 6. 3: De fleste roffoglar utdrifva ungarna ur boet så snart 

 de kunna flyga. Af öfriga foglar göra de fleste likaså och hafva sedan ingen omsorg om 

 deras föda, utom Kråkan. — VIII, 5. 1: Alla äro köttätande, och kunna ej förtära frukter — 

 Sådana äro alla örnar och Glador och båda sorterna Hökar, . . . och Triorches. 

 Vidare Phene och Gyps. — § 2: Vidare några af Nattfoglarna (se yÅcevf). — VIII, 5.8: 

 De äta djur som de kunna bemäktiga sig och äfven andra foglar, men icke af sitt eget 

 slägte såsom fiskarna. I allmänhet dricka foglarna ej mycket, men de fleste roffoglar 

 dricka alldeles icke, om ej några af de små, som blott sällan dricka, och isynnerhet 



