84 C. J. SUNDE VALL, 



mera Dufvans. Endast till färgen liknar han höken, utom det att dennes fläckar äro så- 

 som streck, Gökens såsom prickar (grty/uai). — Men till storlek och flygt har han likhet 

 med den minsta af hökarna, hvilken plägar ses vid den tiden då Göken icke ses. Dock 

 har man sett dem tillsammans, äfvensorn att höken uppätit en Gök, hvilket ej händer 

 bland foglar af samma slägte. Man säger att ingen har sett Gökens ungar. Dock värper 

 han, men bygger ej bo, utan värper ofta i de minsta foglarnas bo, men oftast i Ringduf- 

 vornas (Phaps), och uppäter deras ägg. Understundom lägger han två, men vanligen blott 

 ett ägg. Han värper äfven i boet hos Hypolais, som utkläcker och uppföder ungen. Vid 

 den tiden blir han särdeles fet och välsmaklig. 



IX, 20. 1 och följ. upprepas att han värper i andra foglars bo m. m. och följande 

 tillägges: han värper hos Ringdufvan och Hypolais och Lärkan på marken, men i 

 träden i Chloridis bo . . . och man säger att då Gökungen tillväxer, utkastar fostermo- 

 dern sina egna, som omkomma; — andra säga att hon dödar dem och ger dem att äta 

 åt Gökungen; ty emedan denne är vacker föraktar hon dem. Flera personer säga sig 

 hafva sett det mesta af detta; men man uppgifver olika om sättet huru fostermoderns 

 ungar omkomma. Några säga att Göken sjelf uppäter dem; andra, att Gökungen, som 

 är stor, tar all födan, så att de dö af svält; andra, att han, såsom den starkare, dödar 

 dem. — Göken synes med klokhet draga försorg om sin afföda. Ty då han känner sin 

 egen oduglighet, gör han dem till fosterbarn hos andra, hvarigenom de blifva bevarade. 

 Han är omåttligt rädd, ty äfven de små foglarne hugga och förjaga honom. — IX, 36.4: 

 Göken förändrar äfven färgen och förnimmes ej genom sitt läte då han är nära att för- 

 svinna, hvilket sker under hundstjernan (i rötmånaden). Han synes från vårens början 

 till hundstjernans uppgång. 



92. Anovg (Apus). I, 1. 9: Några foglar hafva dåliga fötter och kallas derföre 

 Apodes (fotlösa); men denne småfogel har goda vingar. . . . Han är synlig under hela året 

 (se vidare fortsättning under D repan is). — IX, 21. 1: Apus, hvilken af somliga kallas 

 Cypselus, liknar Svalan och skiljes ej lätt derifrån på annat än det, att han har luden 

 benpipa {^f^/uri). Dessa bygga bo i stora strömfåror bildade i gyttjan (den lösa jorden), haf- 

 vande en ingång. Under betäckning bygger han sina bo under stenar och klipphålor, för 

 att undgå både djur och menniskor. 



Att Apus är vår Cypselus apas är säkert, både genom beskrifniiigen af de ludna fötterna och genom tra- 

 ditionen, samt deraf att han jämte C. melba är den ende landtfogel i Europa som ej kan sta på fötterna pä mar- 

 ken, och således den ende som förtjenar namnet Apus. Naturligtvis kan V. melba vara innefattad under samma 

 namn, men den tyckes dock nämnas särskildt, säsoiu Drepanis. Apus finnes qvar under vintern i Grekland, nu 

 som förr. Emellertid är beskrifningeu af boet uppenbart oriktig och till en del gjord efter boet af flirundo riparia 

 eller H. rupestris, hvilka båda arter författaren har förblandat med Apus, Drepanis och Svalan, bvarom se 

 vidare under Cypselus. Det ser till och ined ut, som om den första hälften af boets beskrifning ("Dessa bygga 

 . . en ingång") vore sednare instucken i manuskriptet, då författaren första gängen sett eller af andra lärt känna 

 boet af jordsvalan, hvilket han likväl ansett tillhöra Apus. Detta blir ännu troligare deraf, att han på ett annat 

 ställe säger Mcrops vara den ende fogel som bygger i jordhålor (se n:o 97 Aérops). Men det instuckna tillägget 

 torde hafva blifvit så otydligt skrifvet, att en omening deraf uppkommit, ty man må öfversätta dr nu befintliga 

 orden huru som helst, sä synes att något saknas. Sednare hälften af samma beskrifuing ("Under betäckning... 

 menniskor") kan passa på boen af de nyares Cypselus apus. 



93. KvysÅog (Cypselus) omtalas af Aristotelks blott på ett ställe, såsom synonym 

 med Apus; se under föregående, n:o 92. 



Att Cypselus skulle vara samma fogel som Apus synes mig högst tvifvelaktigt. Ordet xuU>e?.ig (cy- 

 pselis) betyder på grekiska strömfåra, och det syues deraf troligt att Cypselus rätteligen är den fogel som bygger 



