OM ARISTOTELIS DJURARTER: FOGLAR. 101 



jEthyia och Mergua rlels for Podiceps, dels for Alca (?). Andra hafva deruti velat se de nyares Colymbus, Fulica 

 o. s. v. — Emellertid är det ganska tydligt af Akistotelis uppgifter, att han ej menar någonting annat med 

 iEthyia, än en art af La rus, som värper tidigt på våren; alltså: vår Larus marinus, eller kanske i allmänhet de 

 stora (eller de svartryggign ?) arterna. Detta bestyrkes deraf, att i ^Esopi fabler omtalas jEthyia såsom en fogel, 

 hvilken plägar sitta på hafsstranden. Detta namn kan ej betyda Lestris parasitica, såsom äfven varit antaget; ty 

 denna finnes ej i Medelhafvet, eller är där högst sällsynt, hvaremot iEthyia tydligen varit en allmänt bekant fogel, 

 då han af Aristoteles anföres såsom allmänt exempel på bevingade vattendjur. 



152. Kt7i<fog (Cepphus). VIII, 5. 7: lefver vid hafvet, af djur som där uppkastas. — 



IX, 23. 4: Cepphi fångas tned skum, ty de äta detta, hvarföre man jagar dem i det man 



stänker omkring. Deras kött är godt, men bakdelen luktar af hafsstrand. De blifva feta. 



Af andra författare och Scholiaster namnes Cepphus ofta, såsom en dum och ovanligt lätt fogel, som af de 

 flesta anses lika med Larus. Såsom ordspråk brukades detta namn om en obetydlig och pratsjuk menniska (Gessn.). 

 Gaza öfversatte det ined Fulica. Dock kan det knappt betyda annat än Procellaria pelagica eller en annan art 

 af de nyares slägte Thalassidroma, såsom Sträck antagit. Dessa foglar flyga tätt öfver vattnet och hugga mot 

 vågens yta för att derur taga smit vattendjur, eller andra djuriska ämnen, då det ser ut som om de fångade vatten- 

 bubblor eller skura. Säkert har författaren erhållit berättelsen härom, något utstyrd, af fiskare eller sjömän, som 

 sett dem på Medelhafvet, hvarest de ofta förekomma. 



7:o Obestämda Foglar. 



153. Aasdog (Laedus). IX, 2. 10: är vän med Celeus [Picus viridis]; . . . bor på 



klippor ocli berg ocli älskar det ställe han bebor. 



Möjligtvis kan här menas Saxicola oenanthe eller en Petrocossyphus? men äfven på många andra foglar 

 kan det anförda passa. Kulb öfversätter namnet med Nebelkrähe (Corvus cornix), för hvilken bestämning det dock 

 ej är möjligt att inse någon grund. De fleste tyckas hafva afhållit sig från en bestämning. 



154. Otväv&t] (Oenanthe). IX, 36. 4: Den fogel, hvilken somliga kalla Oenanthe, 

 försvinner äfven då Sirius uppgår, men visar sig då denna stjerna ej är uppe. Han und- 

 flyr så väl köld som hetta. 



Namnet betyder vinblorama och öfversättes af Gaza med Vitiflora. Plinius tyckes återge det med Parra 

 (XVIII, 29, mot slutet). Bélon har först sökt att använda det för Saxicola oenanthe, hvilket väl ej är orimligt, 

 men ej heller är grundadt på någon slags visshet. 



155. Bärig (Batis), blott uppräknas, VIII, 5. 3, bland insektätande foglar utan all 



vidare bestämning. 



Namnet öfversättes af Gaza med Rubetra (af fiazog, Rubus; liksom Raja batis). Detta föranleder Bélon 

 att anse fogeln för Fransosernas Traquet, som gerna sitter på taggiga växter i åkrarna, och som är de nyares 

 Praticola rubetra, vår Buskärla och densamma som ofvan n:o 47. Detta är möjligt, men obevisligt. 



156. KoÅÅvQiwi' (Collurio). IX, 19. 2: lefver af samma sort föda som Koltrasten 



(Cottyphus), och är så stor som de föregående (Pardalus, Malacocranius, Chloris). Han 



fångas isynnerhet om vintern. Alla dessa ses under hela året och hvarken flytta bort 



eller ligga i dvala. 



Gessner lemnar detta namn obestämdt, men Bélon anser det utmärka det slägte som han kallar Pie 

 Griéche och som Gessner samtidigt kallat Lanius; nämligen både L. exubitor och L. collurio L. Denna be- 

 stämning har sedan hfcfvit antagen, ehuru ingenting finnes som egentligen bekräftar den. Den kan visserligen vara 

 riktig, men synes dock så vida oriktig, att hvarken L. collurio eller L. excubitor stannar hela året i Grekland. 

 Lika väl kunde man gissa på Sidensvansen, som väl någon gång om vintern torde komma till Macedonien, eller 

 på Sturnus rosens, som årligen ses ströfva igenom Grekland om sommaren. Men med någorlunda saunolikhet synes 

 mig namnet ej kunna bestämmas. 



157. TloiKiXlg (Poecilis). IX, 2. 3: är ovän med Lärkan, . . . emedan de äta hvar- 

 andras ägg. 



