120 C. J. SUNDEVALL, 



nära bekantskap med föremålen, som ett ständigt vistande i den fria naturen medför. Det 

 har t. ex. i alla tider varit väl bekant för landtfolket, att flugorna sätta mask, att ma- 

 skarne i bikakorna äro biens ungar, att kålmasken alstras af den hvita fjärilen o. s. v. — 

 Men för att få en allmän öfversigt af alla dessa spridda uppgifter och en riktig åsigt af 

 generationen, fordrades egna undersökningar i naturen, hvartill Aristoteles aldrig tyckes 

 hafva fått tid. 



Af flera andra, allmänna uppgifter om Insekterna anföra vi blott följande: VIII, 6. 2: 

 Nästan alla Insekter ligga i dvala .... om vintern; utom dem som vistas i våra hus och 

 dem som ej lefva öfver hela året. — VIII, 19. 4: På samma sätt (som Ormarne) afkläda 

 sig Insekterna ytterhuden, såsom Silpha, och Myggan och Coleoptera, t. ex. Cantharus. 

 Men alla (djur) byta hud sedan de äro födda; ty liksom chorium brister hos dem som 

 föda lefvande, så lossnar ytterhuden (ro xsÅvcpog) hos dem som föda maskar (gxcoÅrjxoro- 

 xs/usvoig), såsom både Bi och Gräshoppor. (Det ser nästan ut som om äggskalet menades 

 på detta ställe med xtXvcpog. Jämför straxt nedan, art. Scolex). — VIII, 26, sista raden: 

 Alla Insekter dö om de bestrykas med olja; men hastigast om de, med insmordt hufvud, 

 utsättas för solen. 



Författarens begrepp om Insekternas förvandlingar innefattas i det som säges om 

 följande namn eller termer: 



a) 2xc6Xi]% (Scolex). Detta ord betyder egentligen detsamma som mask i allmän- 

 het, eller både insektlarver och andra maskar: lumbricus m. m. /Esopus talar om en 

 Scolex, dold i smutsen, o. s. v. Men Aristoteles brukar det dessutom för insekt-ägg, 

 på ett sätt som förefaller obegripligt, då han ej skiljer mellan ägget och den deraf ut- 

 kläckta larven. Af ett ställe (se strax nedan: I, 4. 1) tyckes det som om han noggran- 

 nare hade undersökt insekt-ägg, för att jämföra dem med de högre djurens Ugg; men 

 besynnerligt är, att han ej jämfört dem med flskarnes rom, som han dock anser förverk- 

 liga Ugg, samt att han tyckes tro att insekt-äggets skal ej affaller, utan ingår i den blif- 

 vande insekten. Ordet Scolex förekommer ganska ofta i detta arbete; men vi anföra 

 här blott några få, de vigtigare ställena. I, 4. 1: . . Agg kallas ett foster af de full- 

 komligare (djuren), af hvars förnämsta del alstras ett djur, medan den öfriga delen tjenar 

 till föda åt detta; men Scolex är det, som helt och hållet blir till ett djur, derigenom 

 att fostret blir ledadt och tillväxer. (Detta yttrande återkommer, V, 17. 1, hvarom se 

 förut, under Insekternas generation, samt V, 22. 1, om Spindlarna; se strax nedan). — 

 § 2: . . Sedan fostret blifvit fullfärdigt [uti modren], utkommer, af några, ett djur, af andra 

 ett ägg och af andra en Scolex. Af äggen äro en del hårdskaliga och tvåfärgade [inuti], 

 såsom foglarnas; andra äro mjukskaliga och enfärgade, såsom Hajarnes. Men en Scolex 

 är i början antingen rörlig eller orörlig. — V, 1. 5 (se strax förut, under Insekternas 

 generation). — V, 17. 4: Fjärilen är först en Scolex, blir sedan en Campe (larv) .. etc., 

 se nedan, n:o 16, Psyche. — § 5: På samma sätt (som Fjärilarne och deras larver) förhålla 

 sig äfven de öfriga som uppkomma af maskar (Scoleces), antingen dessa maskar uppstå 

 efter en parning mellan djur, eller utan parning. — Ibid. § 10: Af de maskar, som finnas 

 i skidfrukter, blifva äfven flygande djur. Flugorna uppkomma af maskar, i smuts . . — 

 § 11: Maskarne (Scoleces) äro i början ganska små; ty först uppkommer en rodnad äfven 

 där och efter ett orörligt tillstånd följer den rörelse som blifvit alstrad. Sedan fortfar 

 den lilla masken orörlig; derefter rörlig, blir han slutligen åter orörlig; men derefter full- 



