OM ARISTOTELIS DJURAKTER: INSEKTER. 121 



bördas flugan och rör sig då luft eller sol tillkommer. — Ibid. § 14 (i slutet): Men de 

 flesta (Insekter), som blifva af larver och maskar (ex xafxnojv xai gxo)Xr\xcov) , omgifvas 

 först af spindelartade trådar. — V, 22. 1: Spindlarne . . . föda små maskar, ty ej blott en 

 del af dem, utan hela masken (Scolex) förvandlas till Spindel. — IX, 10. 2: Se strax ne- 

 dan, under art. g, om Cnips. — Dessutom omtalas Scolex i det följande, under många 

 insektarter, såsom n:o 1, 6, 7, 8 o. s. v. 



Häraf synes, att författaren haft följande begrepp om dessa ämnen: Ett Agg är ett 

 alster af parning, hvarur kläckes en unge, som lemnar efter sig skalet, ägghinnorna och 

 något af vätskorna (hvita, gula). Ungen bildas således blott af en del, men ej af hela 

 ägget. — Scolex är en sort 'Agg, som helt och hållet, utan att fälla skal m. ra., är eller 

 blir en rörlig mask (äfven Scolex) och tillväxer, men slutligen förvandlas till Insekt. För- 

 fattaren har således här alldeles förbisett att masken utkommer ur ett ägg. För öfrigt 

 kan en Scolex alstras antingen genom parning, såsom hos Spindlarna, eller genom "för- 

 ruttnelse", gäsning (generatio ajquivoca), såsom till de flesta Insekter: — Campe är slutli- 

 gen en Scolex, som blir mera utbildad. 



b) Ka/untj (Campe; lat. Eruca) är vanliga benämningen på Lepidoptrernas larver (se 

 under Psyche, n:o 16, och Necydalis, n:o 17). Men under Cantharis (n:o 3) och Lysma- 

 sken (n:o 4) omtalas äfven Campe. Detta namn utmärker således mera utbildade, färgade 

 eller håriga insektlarver i allmänhet, hvilka dock anses blifva af en Scolex (insekt-ägg). 

 Då detta namn är härledt af xa/unrco, böja, synes det troligt, att det först gafs åt de i 

 Grekland skadliga, eller annars väl bekanta larver af slägtet Geometra, som längre fram 

 omtalas under namnen Hyperon och Penion (Ins. n:o 18 och 19). 



c) -£/«(JW (Schadon), Bimask, Bi- eller Geting-larv; d. ä. Scolex af Apis, Vespa etc. 



d) EvÅog (Eulus). Detta ord tyckes blott förekomma på ett ställe (II, 11. 6; se 

 under Hjorten, Mamm. n:o 47), hvarest säges, att de maskar (gxcjÅyxeg) t som finnas i 

 Hjortens svalg, ej äro mindre än de största Euli. — Detta ord antages betyda: maskar i 

 ruttnande djur, d. ä. fluglarver ("puddingar"), hvilket på detta ställe passar ganska väl. 



e) XQvgciAfog (Chrysallis) är namnet på fjärilpuppan; se under Psyche (n:o 17). Det 

 användes äfven under Xylophorus, n:o 23. 



f) Nvjucfi] (Xympha) betyder Biets puppa; se under Biet (n:o 24). 



g) Dessutom kunna vi här anföra att namnet Kvitp eller JSxvity (Cnips; Scnips) be- 

 tyder ej något särskildt insektslägte, såsom man vanligen antagit, utan nästan detsamma 

 som ordet ohyra (t, Ungeziefer; fr. Vermine), då detta ord användes för små, be- 

 svärliga insekter (såsom stickande, orenande, surrande o. s. v.), eller blott för små insek- 

 ter i allmänhet. I denna mening kan ordet beteckna: mygg, flugor, myror, bladlöss, 

 ved- och barkätare, larver som skada trädens och örternas blad o. s. v. Detta inses tyd- 

 ligen af de få ställen, hvarest ordet förekommer, nämligen: IV, 8. 15: Bien och Cnipes 

 känna lukten af håning på långt håll. — Hackspettarne (Picus) i allmänhet sägas vara 

 "scnipophaga" (oxvmo(pctya; VIII, 5. 4), "emedan de hufvudsakligen lefva af scnipes", — 

 och i slutet af samma § omtalas Cnipologus, som, enligt besk rifn ingen, är Certhia fa- 

 miliaris. — IX, 10. 2: Hackspetten hugger i eken på det att mask (Scoleces) och Cnipes 

 må komma ut, då han fångar dem med tungan. 



1 (\ 



K. Vet. Akad. Handl. B. 4. H:o 2. X Q 



