122 C. J. SUNDEVALL 



Aristoteles nätuner följande insekt-arter, hvilka här uppräknas efter den systema- 

 tiska anordning som han sjelf uppgjort. 



A. Coleoptera (KoÅiontt^a; Slidvingade). 

 (Se kort förut, om insekter i allmänhet, I, 5. 5). 



1. Mt]hoX6vfrri (Melolontha), anföres såsom exempel på bevingade insekter, I, 5. 4, 

 samt på skalvingade (Coleoptera) § 5. — IV, 1. 3, samt IV, 7. 1 och 4, anföres Melo- 

 lontha äfven såsom exempel på flygande eller slidvingade insekter. — V, 17. 9: Melo- 

 lonthse blifva af de maskar (scoleces) som finnas i oxarnes och åsnornas träck. 



Af det som här anföres kan man endast sluta att Melolontha är en allmän och väl bekant Skalbagge, som 

 passar såsom exempel för Coleoptera; men af andra författare veta vi, att den var en vackert färgad art, hvarmed 

 barnen plägade leka, således sannolikast en art af slägtet Vetonia (Guldbagge), hvaraf flera äro allmänna i södra 

 Europa. Namnet utvisar detsamma; det betyder blomsteräpple, af (.iriXnv (äpple) och av'Jog (blomma). Men ar- 

 terna af Cetonia äro tjocka i kroppen, lysande gröna och sitta vanligtvis i blommor. Deras ursprung: ur larver, 

 som lefva i träck, torde bero pä förväxling med någon art af Scarabaeider. Under samma namn torde äfven inne- 

 fattas de nyares Melolonthce (Allonborrarne), med hvilka, äfven nu, barnen allmänt sägas leka i hela södra Europa. 



2. Kav&ccpog (Cantharus; lat. Scarabaeus). I, 5. 5: (anföres såsom exempel på in- 

 sekter med skalvingar). — V, 17. 10: Cantharus ligger om vintern i dvala i den smuts, 

 som han sjelf hoprullar, och han föder små maskar, af hvilka blifva Canthari. — VIII, 

 19. 4: (han byter hud och hör till skal-insekterna; xoX&onrbQcc). 



Det som anföres passar väl på Egyptiernas heliga Torndyfvel, Scarabccus sacer L. (Ateuchus Fbr.), som är 

 allmän i södra Europa. Han rullar smutsbollar för sina ägg, och är dessutom väl kiind genom flera andra författare. 



3. Kav&aQig (Cantharis). IV, 7. 1: (anföres såsom exempel på Skalbaggar: "Co- 

 leoptera"). — V, 7. 1: Vissa insekters parning räcker länge, hvilket vi se på de all- 

 männaste, såsom Flugor och Cantharider. — V, 17. 11: Cantharider blifva af larverna 

 {xctfxnoov) på fikon-, päron- och barrträden, ty på alla dessa alstras maskar (gxojÅqxeg), 

 samt af dem på Cynacanthe. De eftersöka det som luktar starkt, emedan de sjelfve upp- 

 stått af sådant ämne. 



Af flera andra skrifter från forntiden veta vi att Cantharides voro vanliga biås-dragande insekter; ej den 

 hos oss brukliga Spanska flugan (Lytta vesicatoria), som knappt torde finnas så långt mot söder, utan de, med henne 

 närslägtade, därstädes allmänna arterne af slägtet Mylabris. Pä dessa passar öfverhufvud det som säges om Can- 

 tharis, utom dess uppkomst; ty deras larver voro säkert lika obekanta då, som nu, och lefva förmodligen parasitiskt, 

 liksom de af Meloe och Lytta. Aristoteles har utan tvifvel ansett Cantharidcrna uppkomma af andra insekt- 

 larver, som vistades tillhopa med dem på samma träd. 



4. IIvyoÅcc/unlg (Pygolampis; Lysmask). IV, 1. 3: En del hafva vingar, andra äro 

 vinglösa. — V, 17. 7: Af en sort svarta, håriga, icke stora larver {xa/uncov) blifva först 

 Lysmaskar, men icke de som flyga. Dessa förvandlas åter och af dem blifva bevingade 

 djur, som kallas Bostrychi. 



Namnet Pygolampis betyder lysande med bakändan, och är väl bekant såsom tillhörande Lysmaskslägtet, 

 Lampyris, hvaraf flera arter ymnigt finnas i södra Europa: så väl vår nordliga L. noctiluca, hvars hona är vinglös, 

 som andra, t. ex. L. italica, af hvilka båda könen hafva vingar och flyga. Af uppgiften synes det som om förfat- 

 taren, eller snarare någon hans sagesman, hade intagit vanliga lysmaskar, L. noctiluca, för att roa sig åt deras 

 sken, men råkat få larver, hvilkas sken är svagare och mindre utbredt under bakre ändan än hos de fullbildade, 

 samt ofta indrages, så att det ej synes. Dessa larver torde hafva blifvit under fångenskapen förvandlade, mest till 

 honor, hvarefter äfven en bevingad hanne, Bostrychus, blifvit kläckt, h vilken då ansetts hafva undergått en 

 dubbel metamorfos. Namnet Bostrychus, som annars betyder hårlock, tofs o. d., tyckes, enligt detta ställe, äfven 

 hafva varit namnet på de bevingade Lysmaskarna. Möjligtvis kan dock här, genom felaktig observation, helt olika 

 insektarter vara sammanblandade. Enligt Plinius skulle den flygande Lysmasken af Grekerna kallas Lampyris 

 och af landtfolket i Italien, Cicindela. Detta djur uppräknas här, på sitt naturliga ställe, ehuru det, efter för- 

 fattarens anvisning, borde jämte Myran utgöra en egen ordning (se förut, under Insekter, IV, 1. 3). 



