126 C. J. SUNDEVALL, 



VIII, 19. 4: Då Tettiges komina upp (ur jorden) sätta de sig på oliveträd och på rör, 

 och då ytterhuden lossnar af dem, komma de ut, lemnande uti den litet vätska, och efter 

 en kort stund flyga de bort och sjunga. — VIII, 27. 1: I trakten af Miletus finnas de 

 på vissa ställen, men saknas på andra, nära belägna ställen, och på Cephalenia åtskiljer 

 en flod de ställen hvarest de finnas eller icke. 



Tettix är det genom flera af de gamla författarna väl bekanta namnet på Sång-cikaderna, af slägtet 

 Cicada Latr. (Tettigonia Fabr), livilkas läte omtalas och prisas af mänga. Afven jEsopus berättar sagan att de 

 lefva af dagg. Af de latinska författarna kallas de Cicada. Med den ofvan omtalade större sorten, som äfven 

 kallas Acheta, hvars hannar sjunga starkt, torde menas de i Grekland allmänna, större arterna: C. orni och C. 

 fraxini; — den mindre, Tettigonia, hvars hannar blott sjunga otydligt, tyckes innefatta flera små, där förekom- 

 mande arter, såsom C. atra, montana, ännu lata och flexuosa; men säkert menas dcrmed icke de små, hop- 

 pande slägtena: Cercopis, Jassus, Cicadella m. fl., hvilka vår författare sannolikt ej har känt. 



14 b. TeTTiyo/uijrpcc (Tettigometra, mäter Cicadse): puppan, som dock är rörlig; 

 se näst ofvan, art. Tettix. 



14 c. Axira (Acheta), ett annat namn för de större Sång-cikaderna; se ofvan. 



15. ThTTiyåviov (Tettigonium), den mindre sorten af Cicada; se under Tettix. 



16. ipé/t] (Psyche; Fjäril). IV, 7. 5: har spröten (antenner) framför ögonen. — 

 V, 1. 5, se under Insekternas generation i allmänhet. — V, 17. 1: Alla (insekter) föda 

 maskar, utom en sort Fjärilar, som föda någonting hårdt, som liknar fröet af Cnecus och 

 har en vätska inuti. — § 4: De så kallade Fjärilarne (Psychae) blifva af de larver (xctfjuio)v) 

 som alstras på grönskande blad och isynnerhet på Eaphanus, hvilken somliga kalla Crambe 

 (Kål): först äro de mindre än ett hirskorn; sedan, små maskar (scoleces) som tillväxa; 

 derefter, på 3 dagar, små larver (campee). Sedan dessa tillvuxit blifva de orörliga och 

 förändra skapnad, och kallas Chrysalides, då de hafva ett fast yttre skal (xsAvcpog); 

 men om de vidröras, så röra de på sig. De äro fastade med spindelartade trådar ("nöpotg") 

 och hafva hvarken mun eller tydliga lemmar. Efter en kort tids förlopp brister skalet, 

 och ur dem utflyga de bevingade djur som vi kalla Fjärilar. — § 5: I början då de äro 

 larver (campae) äta de och gifva ifrån sig exkrementer, men då de blifva Chrysalider, så 

 hvarken förtära de eller gifva ifrån sig någonting. 



Här beskrifves tydligen den vanlige Kålfjärilen, Papilio brassicce, L., hvars förvandling om sommaren 

 föregår på ganska kort tid. Namnet Psyche torde först hafva blifvit af trädgårdsodlare gifvet åt denna art, hvars 

 förvandling de ständigt hade tillfälle att se; men derefter har det blifvit mera allmänt, svarande mot Fjäril, Papilio. 

 Endast genom förutfattade begrepp om en generatio equivoca, och brist på egen undersökning, eller pi vana att se 

 och handtera dessa djur, kan man förklara, att författaren ej insett larvernas uppkomst af fjärilarnas ägg, hvilka 

 dock varit honom bekanta (enligt V, 17. 1). 



16 6. Kpa/ufiig (Krambis). 



Ett namn på Kålfjärilen, som dock ej tiunes hos Aristoteles, utan blifvit insatt på ett ställe af Schnei- 

 der. Se derom under Prasocuris, n:o 56. 



17. NsxvdaÅog (Necydalus). V, 17. 6: Af en stor mask (scolex), som har liksom 

 horn och är olika med de öfriga, blir först, genom maskens förvandling, en larv (campe), 

 sedan en Bombylius, och af denna en Necydalus. Alla dessa förvandlingar föregå 

 på sex månaders tid. Det är af detta djur som några qvinnor utveckla och på spinntenen 

 uppnysta silkestrådarna (ra fiojufivxtct), hvilka de sedan väfva. Pamphila, dotter af Plates 

 (nMxsoji), säges hafva uppfunnit konsten på Cos (sv xco). 



Af den här anförda, högst märkvärdiga berättelsen, tyckes man kunna sluta, att silkesberedning blifvit 

 börjad på ön Cos i Archipelagen (ehuru stället ej närmare bestämmes), men att den åter blifvit nedlagd, såsom 

 icke lönande, eller af annan orsak. Det har nämligen aldrig blifvit med säkerhet bekant att någon betydligare 



