128 C. J. SUNDEVALL, 



20. -2% (Ses; sv. Mal). V, 26. 1: Äfven andra små djur uppkomma så som förut 

 ftr sagdt (af en generatio ajquivoca); somliga uti ull och ylletyger, såsom Mal, som lättare 

 uppstår då ullen är dammig, men aldra bäst om en liten spindel tillika är innesluten, tv 

 denne förorsakar torka genom att uppsupa den fuktighet som kan finnas. Denne mask 

 (scolex) är innesluten i en hylsa (mantel; ev x iT0 ^vi). 



Larverna af de egentliga Malfjärilarna, Tinea pellionella, tapetzella eller andra närslägtade arter, igenkännas 

 tillräckligen af den omnämnda hylsan, som de spinna omkring sig, och af uppkomsten i ull. Det riktiga i fram- 

 ställningen är, såsom vanligt, blandadt med sagor från folktron och kanske med foster af filosofiska spekulationer. 



21. TkQi]dcbv (Teredo). VIII, 26: Äfven ett annat djur (alstras i bikuporna) som 

 liknar Hepiolus, h vilken flyger omkring ljuslågan; detta alstrar af sig någonting som är 

 fullt af ludd, och stickes ej af bien, men kan endast fördrifvas genom rökning. Uti bi- 

 kuporna uppkomma äfven larver (campoe), hvilka man kallar Teredones, hvilka bien 

 icke skada. 



Dessa båda meningar stå bredvid hvarandra näst efter beskrifningen af Clerus och innefatta uppgifter om 

 2:ne parasitdjur uti bikupor, hvilka icke synas vara tänkta såsom närmare sammanhörande. Dock kan det väl 

 knappt betviflas, att de, såsom man i allmänhet tyckes hafva antagit, äro larv och färdig insekt af samma djur, 

 nämligen af Galleria cereana eller G. alvearia, hvilka äro vanliga parasiter i bikuporna uti det sydligare Europa, 

 och, såsom författaren säger, ej skadas af bien. Namnet Teredo (af rsnéco, borra), som här gifves åt larven, 

 visar att han genomborrar eller genomäter vaxkakoraa, såsom larven af Galleria; annars utmärker samma namn de 

 insektlarver som lefva i ved och genomäta den. Den flygande insekten igenkännes såsom varande af fjäril- 

 ordningen, genom jämförelsen med "Hepiolus", som väl ej är närmare bekant, men som, på det sätt han här 

 omtalas, ej kan utmärka annat än de nattfjärilar i allmänhet, som om sommarnätterna svärma omkring lyktan utom- 

 hus, och omkring ljus eller lampor inuti de hus, som hafva öppna fönster, hvilket fordom varit allmänt. Det som 

 säges: att "det flygande djuret alstrar af sig något som är fullt af ludd" (evzixzei. zt nvou aväulstov), kan väl 

 svårligen vara annat än ett missförstådt uttryck af en biskötare, som berättat för vår auetor, att då man tar djuret 

 fastnar dess ymniga ludd och vingmjöl på fingrarna. 



21 b. Hvqcc vgrt]g (Pyraustes) namnes blott VIII, 26, jämte Clerus (se förut, n:o 5). 



Där förekomma endast orden: ". . Clerus; somliga kalla honom Pyraustes", — hvilket dock synes mig 

 vara en felskrifnin^. Namnet Pyraustes utmärker små insekter som flyga omkring ljus och lampor och där bränna 

 af sig vingarna; således isynnerhet små Malfjärilar o. d., och måste, på detta ställe, höra till den nyss ofvan omta- 

 lade lilla fjäriln, Galleria, som är det utbildade djuret af Teredo och som här saknar namn, men säges likna 

 Hepiolus etc. Denne lille fjäriln omtalas näst efter Clerus, hvarigenom det har händt, att namnet Pyraustes, 

 då det sednare blifvit inskrifvet i manuskriptet, råkat blifva insatt ett par rader för högt upp, vid Clerus. — 

 Enligt denna åsigt borde det ofvan, vid Teredo, anförda yttrandet (ur VIII, 26) få följande lydelse: 



Äfven ett annat djur .... kan endast fördrifvas genom rökning. Somliga kalla det Pyraustes. Uti biku- 

 porna . . . bien icke skada. 



22. 'HnioAog (Hepiolus), namnes endast VIII, 26, jämte nästföregående djurart (se 

 under Teredo, n:o 21). 



Namnets derivation och egna betydelse äro mig obekanta. Det kan endast öfversättas med Nattfjäril. 



23. BvhocpoQog (Xylophorus). V, 26. 2: En mask (scolecium) finnes, som kallas 

 Xylophorus (vedbäraren) och som icke är det minst besynnerliga bland djuren. Han ut- 

 skjuter det brokiga hufvudet ur hylsan (xeÅvcpog) och håller fötterna vid dess ända såsom 

 andra maskar. Den öfrige kroppen sitter i en spindelväfsartad mantel (xitwvi) som omgif- 

 ves af strå, hvilka synas hänga fast vid honom då han kryper framåt. Dessa (maskar?) 

 äro fastvuxna vid manteln, liksom snäckskalet vid snigeln: så det hela vid masken; och 

 det affaller ej utan måste afdragas såsom en fastvuxen del. Men om man afdrager man- 

 teln, så dör han och blir lika så oduglig som snigeln, beröfvad sin snäcka. Efter någon 

 tids förlopp blir äfven denne mask puppa (chrysallis), liksom kålmaskarne (cainpa?), och är 

 en tid orörlig; men hvilket af de bevingade djuren som blir deraf, är ännu obekant. 





