134 C. J. SUNDEVALL, 



förrådet, omtalas på tre ställen under olika namn: Erithace (eQi&axrj: V, 19. 6). Cerinthus (xrjQlv&og: IX, 

 27. 2) och Sandaraca (oavdaQaxq: ibid. § 15). — På flera ställen omtalas att Bien hemta vatten ocli dricka 

 vid floder eller vattenpölar, att de bafva vissa ställen dnr vattnet liemtas, att grodorna där lura pä dem och taga 

 dem till så stort antal att biskötare funnit sig föranlåtne att bovtfånga grodorna o. s. v. Det är ganska sant att 

 Bien dricka, ej blott af daggdropparna, utan äfven på det här beskrifna sättet; men att grodorna dervid skulle 

 bortfånga dem i så stor mängd, att svärmarne deraf kunde betydligen skadas, synes något tvifvelaktigt. Möj- 

 ligtvis begicks samma misstag af de gamla Grekerna, soin ännu plägar ske hos oss, då man förväxlar Bien 

 med vissa Flug-arter som pläga uppehålla sig vid vatten (Syrphus tenax, arbustorum, pendulus m. fl.), och kallar 

 dessa Vattenbi, samt anser dem vara desamma som Biens Drönare; h vårföre dessa sednare tämligen allmänt pläga 

 kallas Vattenbi, äfven af dem som ganska väl känna skillnaden mellan dem och de nämnda Flugorna. 



24 b. Kt](fi]v (Cephen; lat. Fucus), Drönaren eller Bihannen ointalas ofta i det 

 föregående; ibland nästan såsom en egen djurart, boende tillsamman med Biet (arbetsbiet, 

 /uéAiTTCc). — Detsamma gäller om Visen {^yh/ucov, Hegemon, Anföraren, eller fiagiAtvg, 

 Basileus, Kungen). Äfven om Stora bi, Goda bi, Tjufbi; se under n:o 24. 



25. Några andra närslägtade Bi-arter tyckas vara omtalade under namn af Fur 

 {(fOQ), Vilda bi och Bi uti Pontus, h varom se under n:o 24. 



26. BojufivÅtog (Bombylius). V, 17. 6: (omtalas uti berättelsen om en Lepidopter; 

 se förut n:o 17 6). — IX, 27. 1: (uppräknas bland bi-artade insekter, som lefva ensamma; 

 se förut, sid. 129, under C, Tetraptera . .) "den som kallas Bombylius ar störst af alla" 

 (de bi-artade insekterna). — IX, 30. 1: Bombylii lägga ägg under stenar på sjelfva 

 jorden [i jordytan?] i två eller något flera celler. Uti dessa finnes äfven början till en 

 dålig håning. 



Namnet Bombylius utmärker i allmänhet en större, surrande insekt (jämf. n:o 17 b); och då detta använ- 

 des för ett Bi-artadt djur, som säges vara större än de öfriga, så kan det svårligen betyda annat än en art 

 Humla, Bombus (kanske tillhopa med andra dylika, t. ex. Xylocopa, som dock ej bygger i jorden). Författaren 

 tyckes hafva lärt känna boet af Bom bus lapidarius, eller någon annan art, som bygger vid jordytan, då det 

 nyligen var anlagt om våren och ännu blott innehöll några få celler, h varigenom han trott att Humlorna lefva en- 

 samma. För öfrigt tyckes slägtet Bonibus hufvudsakligen vara nordligt. Det har de största arterna uppåt fjäll- 

 bygden (B. lapponicus, alpinus, hyperboreus) och de talrikaste individerna i nordliga länder, såsom hos oss, men 

 tyckes förekomma i vida ringare antal i södra Europa. Häraf kan det förklaras, som synes oss besynnerligt, att 

 de så litet omtalas af de gamla. Plinius tyckes knappt nämna dem och använder namnet Bombylius allenast för 

 surrande fjärilarter. 



27. Bopfivxict (Bombycia). V, 21. 1: Några af Bombycierna bygga, vid en sten 



eller annan dylik kropp, af gyttja, någonting skarpt, såsom en saltskorpa, {o§v, digntQ di 



ccXeg xaxaXtiifovTcti). Detta är ganska tjockt och hårdt, ty man kan knappt skära sönder 



det med eggjern (med en lans: Ady/tf). Där föda de (agg), och hvita maskar alstras uti 



den svarta hinnan. Men utanför hinnan, i gyttjeskalet, finnes vax, som är mycket blekare 



{ooxQOTiQog) än Biens vax. 



Först bör anmärkas att de ofvan anförda grekiska ord, som jag öfversatt med orden: "såsom en saltskorpa", 

 tydligen äro stympade eller sednare så inskrifna, att de ej passa i meningen (de skulle kunna passa vida 

 bättre om man finge läsa xaxaXeinoviai). Det öfriga är en tämligen riktig beskrifning af de celler som byg- 

 gas af vissa, ensamt lefvande Bi, t. ex. Megachile muraria Latr.; det yttre skalets hårdhet omtalas blott med 

 öfverdrift. Det nämnda "vaxet" är den föda, som finnes inlagd för Bilarvens näring. — Namnet Bom by cium 

 omtalas här tillhopa med Bi och Getingar och betyder på detta ställe uppenbart detsamma som Bombylius (en 

 större Bi-sort); men på ett annat ställe har det den i sednare tider mera vanliga betydelsen af silkestråd (se 

 derom förut, n:o 17 b). 



28. £tplfc (Sphex; lat. Vespa), Geting. I, 1. 11: lefver i samhälle. — IV, 7. 4: 

 har gadd, liksom Biet. — V, 17. 5: (blir af en mask). — V, 20. 1: Då Anthrenerna och 

 Getingarne ej hafva någon Vise (f//é,uoVa), utan irra omkring utan att finna någon, sättas 



