136 C. J. BUIDIVALL, 



mest djurämnen. Man har nyligen sett några af de öfriga (de mildare) som parades, men 

 man eftersåg ej om båda eller ingendera eller blott den ena hade gadd. Äfven af de 

 vilda har man sett under parningen och funnit att den ena hade gadd; men om den an- 

 dra var det ovisst. Ynglet ansågs ej framfödas, ty det var genast i början större än att 

 det kunde vara yngel af Getingar. — § 7: Om man tager en Geting i fötterna oeh låter 

 den surra med vingarna, så komina de gaddlösa flygande fram. men ej de öfriga; hvaraf 

 några sluta, att de förra äro hannar, de sednare honor. Om vintern rinner man i hålor 

 både beväpnade och gaddlösa. Somliga bygga små och fataliga bo, andra bygga många 

 och stora. De så kallade mödrarna tagas vid vintersolstandstiden. mest på ahnar: ty de 

 samla klibbiga och kådiga ämnen. ... De fångas vid branter och räta jordspringor, oeh alla 

 befinnas hafva gadd. Sä förhäller det sig med Getingarna. 



De har beskrifne arterne höra till det egentliga Getingslägtet , Vespa rec. s;.soii) synes af boets och 

 födans beskaffenhet. Den större, "vilda" arten, som bygger i ihåliga träd (i "Ekar") ar V. cral>ro (eller :. 

 dermed närslägtad sydligare art); — den andra, "mindre och mildare, som bygger i jorden", tyckes vara V. ruja 

 eller någon annan dylik, som i Grekland är allmän. — Man ser af hela denna afhandling. att författaren med 

 mycken ifver sökt utforska Getiugarnes lefnadssätt oeh beskaffenhet, t. ex. att fa ut red t hvilka som voro hannar 

 och honor, och hvilka som hade gadd eller saknade den. Men det synes äfven att han först börjat dermed, efter 

 att hafra närmare lärt känna Bien. just för jämförelsen med dessa. Nästan hela deras naturalhistoria förekommer 

 i 9:de boken, näst efter den sista alhandlingeu om Bien. I de föregående böckerna omtalar han dem blott mera 

 tillfälligi n lefvande i samhälle och såsoni upplysande, för sin tillkomst af maskar. Af ven synes det uti 



dessa framställningar, tydligare än af de flesta öfriga. att författaren ej mycket - sig med att sjelf under- 



söka, utan att han för detta ändamål användt andra personer. I fall han sjelf hade noggrannare efn - - hade 

 han väl snart fått reda på könen, hvilka han nu aldrig med säkerhet lärt känna. Äfven hade 

 att ynglet i början ej är för stort för att kunna vara fram föd t, o. s. v. Det som i början (V. 20. 1 ) säges, att 

 "Gtrtingarne ströfva omkring utan att finna någon Vise '*. tyckes böra så förstås att : de söka, på växterna, efter ett 

 genom generatio aequivoca alstradt Yise-yngel, men hafva ännu ej funnit ett såd 



29. Ttv&Qrfivjv (Tenthredo). IX. 27. 1: (uppräknas blott med de föregående, som 

 lefva i samhälle). — IX. 30: Tenthredo liknar Anthrena, men är brokig och sa bred som 

 Biet, Hon är en fråssare och kommer ensam flygande till köken, där hon söker fisk och 

 andra sådana läckerheter. Hon föder (Ugg) vid jorden såsom Getingarne. men är fruktsam 

 och hennes bo är mycket större och langsträcktare än der;. 



Uti dessa ord synes en egentlig Geting-art. Vapm, af dem som bygga i jorden, rara beskrifven, såsom 

 T', ruja eller någon annan, sålunda lefvandi- - g art. Då uppgiften sannolikt erhållits af en annan person an 

 den eller dem. som undersökt Getingarna. så kan Tenthredo ganska väl vara en af de arter som redau äro omtalade 

 under namn of Sphex. 



30. Avböjt-i] (Anthrena). Uppräknas. IV. 7. 1. och V, 17. 5. samt IX. 2<i. 1 och 

 27. 1. bland Bi- och Geting-arter. — V, 19. 1: De stora Bien likna Anthrena. (Detsamma 

 återupprepas IX. 27. i<). — V. 20. 1: se under Vespa; hela besktifningen af kakorna och 

 ynglet är gemensam för båda; blott med följande olikheter:) Anthrena sätter Bina kakor 

 på någonting högt (klippor, träd o. d.?): hennes kakur äro mycket prydligare (y/.u(ftpo- 

 rtpa) än Getingarna^ — § 2: Uti Anthrenas kakor finnes, midt emot ativ __ct], liksom 

 en droppa håning. Dessas maskar (o/ador^) alstras icke om våren, utan om hösten, men 

 de tillväxa uppenbart mest vid fullmånarna. . . . 



IX. 27. 10: De stora Bien tillverka ojämna kakor med kullriga lock öfver cellerna, lik- 

 som Anthrena. — IX, 29. 1: Anthrenerna lefva icke af blommor, såsom Bien, utan äro 

 mest köttätande, Derföre vistas de vid gödsel, ty de fånga de stora flugorna. Dä de 

 hafva tagit dessa, aftaga de deras hufvud och flyga bort med den öfriga kroppen. De 

 smaka äfven på söta frukter ... De hafva Visar liksom Bien och Getingarne; men dessa 



