OM ARISTOTELIS DJURARTER: INSEKTER. 137 



äro större i förhållande till de vanliga Anthrenerna lin Biens och Getingarnas Visar i för- 

 hållande till de sina. — § 2: De vistas inne, liksom Getingarnes Vise. Anthrenerna 

 bygga sina bo {g/LH]vog) i marken, utbärande jorden, liksom Myrorna; ty från dessa och 

 från Getingarna utflytta inga svärmar, såsom från Bien, utan den ständigt tillkommande 

 affödan blir qvar och gör boet större i det den utförer jordpulver. Dessa bon (aur^r^ 

 blifva stora; ty af ett välmående bo uttogos nyligen (>,•<)'»/) tre eller fyra cophiner*) kakor. 

 De insamla ej föda såsom Bien, utan ligga i dvala öfver vintern, då de flesta dö; det är 

 obekant om alla då omkomma. I hvarje samhälle blir blott en Vise liksom hos Bien . . . 

 — § 3: Men då några Anthrener förirrat sig från svärmen, så samla de ämne vid något 

 (passande ställe) och bygga en kaka, sådan som man ofta får se, sittande så att den lätt 

 synes, och i denna tillsätta de en enda Vise [nämligen larven till en sådanj. Men sedan 

 denne kommit ut [ur cellen] och blifvit fullvuxen, flyttar den ut, tagande med sig (svär- 

 men) och bosätter sig med den i ett bo (gjifjvog; i jorden såsom nyss beskrefs). Orn An- 

 threnernas parning är intet bekant; ej heller hvarifran de fä sitt yngel . . . x\lla Anthrener 

 synas hafva gadd; men det är ovisst om Visen har gadd eller icke. — IX, 30: (se Ten- 

 thredo, som säges likna Anthrena, men vara brokig och bredare, liksom ett Bi). 



Att Anthrenae icke, såsom man vanligen antagit, höra till Bien (Apiarhe), utan äro af de Getingartade 

 insekterna (Vesparire), synes tydligt af kakornas beskrifning och af födans beskaffenhet. Men det tyckes älven att 

 två eller flera arter blifvit förblandade under detta namn. Det uppgifves nämligen två gånger att Anthrena först 

 anlägger en öppen kaka på ett högre ställe och vistas där till dess en Vise blifvit färdig, hvarefter hela kolonien 

 flyttar och bygger sig ett bo (g(.irjvng, bikupa), som omger kakorna, i jorden, samt att detta bo blir ofantligen 

 stort. Ett sådant lefnadssätt är ej bekant hos någon art och tyckes ej kunna finnas hos någon, utan sannolikt 

 beror denna berättelse på förväxling af två arter, som likna hvarandra till storlek och färg, af hvilka den ene byg- 

 ger öppna kakor, utan yttre betäckning, pä stenar, träd eller qvistar, och den andre bygger i jorden. Pä förra 

 sättet bygga arterne af slägtet Polistes, som nära likna Getingarna, men äro smalare, h vilket äfven tyckes vara för- 

 fattarens mening om Anthrena (IX, 30). Deras kakor äro äfven fastare och till utseendet vackrare äu Getingarnas, 

 ehuru byggda af ett likadant ämne (papperslikt, sammansatt af fina trädspånor). — Den andra arten kan vara af 

 ett närstående slägte (Odynerus eller annat), men båda kunna svårligen bestämmas utan en närmare kännedom 

 om arterna i Grekland, hvarest författaren tyckes anse dem såsom ganska allmänna. Det som uppgifves om deras 

 -ätt att fånga flugor och bära dessa, bör kunna upplysa h vilken art som på detta ställe menas. Denne kan dock 

 ganska väl vara en tredje, t. ex. af slägtena Crabro, Mellinus, Gorytes m. fl. som likna Getingarna, och af hvilka 

 nästan hvarje art har ett eget sätt att långa och bära de larver, flugor och andra insekter som de inlägga till föda 



åt sina ungar. 



31. £uq\v (Siren). Denne omtalas blott på ett ställe, IX, 27. 1, hvarest Siren 

 uppräknas bland de insekter som likna Bi och Geting, och säges "lefva ensam" (ej i sam- 

 hälle; se förut, sid. 129 under: C, Tetraptera). Två sorter Siren nämnas där: en "liten 

 och mörk" {(påtog), samt en "större, svart och brokig". Derefter namnes Bombylius (Bom- 

 bus rec.) som är störst af alla. 



Af dessa få ord kan ingenting med säkerhet slutas annat än att de båda namnen måste utmärka ett par 

 Bi-artade, ensligt lefvande insekter, som äro mindre än Bombylius; t. ex. med "den lilla, mörka" kunde möjligtvis 

 i allmänhet menas arterna af de nyares Andrena, Meyacldle, Hylceus o. d.; den "större, brokiga" skulle möjligtvis 

 kunna vara en art af slägtet Bembex, som utmärker sig genom sitt egna utseende och ljud, sin egna flykt o. s. v. 



32. lxvbVf.icoi> (Ichneumon). V, 17. 15: De Getingar som kallas sparare (Ichneu- 

 mones), hvilka äro mindre än de öfriga, döda Spindlar och bära dem till en xägg eller 

 något dylikt som har ett hål. Där inlägga de ägg, och tillsmeta med gyttja, och deraf 

 blifva de spårande Getingarne. — IX, 2. 3: Ichneumon jagar Spindlar (Phalangas). 



') En Gophinus skall, enligt Sträck, innehålla 370 franska kubiktum. 



K. Vet. Akad. Handl. B. 4. KiO t. *-ö 



