140 C. J. SUNDEVALL, 



Här tyckas åter två ganska olika slägten vara hopförda under ett namn. På de två första ställena om- 

 talas en fluga som sticker mscl munnen och som livarken kan vara de nyss omtalade Tabanii (Oestrus och Myops) 

 eller Stickmyggen (Empis). hvilka alla, på båda ställena, nämnas jämte Conops. Denna bör således vara ännu en 

 annan, allmän och genom sina styng besvärlig rlug-sort, och sannolikast de sä kallade Stickflugorna, af slägtet 

 Stomoxys, som helt nära likna de egentliga flugorna. Namnet Conops har utan tvifvel af seende pä den långa 

 och starka, nästan kägellika snabeln hos den egentliga Stickflugan, Stomoxys calcitrans, och betyder kägel-ansikte, 

 kägelmun (xiov-ioxp). Jag anser således för troligt att detta namn, pä de anförda ställena hos Aristoteles, be- 

 tyder just denna insekt. Men hos andra författare tyckes det begagnas lör allehanda stickande insekter: såsom 

 biide Bromsar och Mygg. Jisopus har en fabel om Conops, som besegrar Lejonet, genom att sticka det omkring 

 nosen, men som sedan fångas och uppätes af en Spindel. 



På de tvä sednare, ofvan anförda ställena hos Aristoteles, omtalas en fluga, som tycker om sura saker 

 och hvars larv lefver i ättikedrägg, eller i smuts och jord som blifvit fuktade af ättika. Detta tyckes antyda ett 

 helt annat sliigte, nämligen de egentliga Attikeflugorna, slägtet Vrosophila (Fall.; Mosillus Latr. t. ex. Dr. fene- 

 stralis, cellaris m. fl.), hvilka hafva ett sådant lefnadssätt, men äro små, gulaktiga och ganska olika med Stomoxys. 

 Namnets begagnande för båda skulle möjligtvis kunna vara föranledt deiaf, att man ofta ser Stomoxys, jämte andra, 

 vanliga flugaiter, begärligt suga af lindrigt sura vätskor, t. ex. syltsaker eller utblandad håning eller sirap som un- 

 der sommaren surna. 



40. Efxntg (Empis; lat. Culex), Mygga. I, 1. 7: Somliga djur lefva först i vattnet, 

 men förvandlas sedan till en annan skapnad och lefva utom (vattnet), hvilket händer med 

 Myggen i floderna. — I, 5. 5: (uppräknas bland Diptera, som sticka med munnen; se förut). — 

 V, 17. 8: Empidus blifva af små regnmaskar {agxccQiökg, ascarides); men dessa alstras i 

 gyttjan af brunnar och öfverallt där vatten sammanflyter, som innehåller jordartadt sedi- 

 ment. Denna gyttja antager först, genom förruttnelsen, hvit färg, sedan en svart och 

 slutligen en blodröd. Men då hon blir sådan, alstras af henne något som liknar ganska 

 sina och röda vattenalger ((fvxia). Dessa röra sig någon tid fastsittande (vid bottnen); 

 men sedermera lossna de och föras ofvanpå vattnet [näml. till vattenytan] och kallas 

 Ascarides. Efter några få dagar ställa de sig raka pa vattnet [näml. i ytan], orörliga 

 och hårda, och sedan, då ytterhuden remnat, sitter Myggan ofvanpå till dess solen eller 

 vinden sätter henne i rörelse; men då flyger hon bort. — VIII, 19. 4: Empis afkläder sig 

 ytterhuden. 



Den egentliga Empis var utan tvifvel vår vanliga Mygga, Stickmyggan, slägtet Culex L., som var väl 

 känd såsom stickande och blodsugande; men, liksom i de flesta andra språk, sammauslogos, under samma namn, 

 alla ötriga sorter Mygg (Chironomus, Tanypus, Mycetophilre m. fl.) som ej suga blod, men likna Stiekmyggen. 

 Sålunda beskrifver författaren, V, 17. 8, tämligen väl förvandlingen af en Chironomus, af hvilket slägtc flera arter 

 hafva reda larver. (Början häraf, om förruttnelsen, bör naturligtvis afräknas). Emellertid är det ganska tydligt, 

 att han ej sjelf har följt hela denna förvandling; ty i detta fall hade han väl begagnat något riktigare uttryck om 

 puppans slutliga vistande i vattenytan. Här äro dessutom tydligen några missförstådda underrättelser, eller egna 

 iakttagelser inblandade, om larv och puppa af de äkta Myggen (Culex). — Den sista uppgiften (VIII etc.) kan 

 visserligen hafva afscende på förvandlingen från puppa; men skulle äfven kunna afse hudoinbytet hos en redan be- 

 vingad Ep lie m era. Se förut 11:0 13. 



Hvad som egentligen menas med Ascarides blir ej rätt klart af denna framställning. Dock synes det 

 som om detta namn skulle utmärka antingen larv, eller puppa, af Stickmyggen, Culex, hvilka hålla sig i vatten- 

 ytan och mycket synas. Chironomi puppa vistas där sä kort tid, och märkes sä föga, att den säkert ej haft namn 

 i grekiska folkspråket. Emellertid synes detta användande af namnet strida emot dess egna betydelse. Det är näm- 

 ligen härledt af agxoro^c (non exsultans, ej hoppande, som hjertat; af a och gxaiQin), och skulle således utmärka 

 ett stilla liggande djur; men biide larver och puppor af Culex äro i hög grad rörliga, hvaremot de röda larverna 

 af Chironomus ligga stilla bland algtrådar pä bottnen och blott visa en svag, vägig rörelse på kroppen. 



41. K$6io)v (Croton). V, 17. 9: Crotones alstras af gräset. — V. 25. 2 (såsom 

 fortsättning om Lössen): Åsnan har hvarken Löss eller Crotones, men Fäkreaturen hafva 

 båda. Låren och Getterna hafva Crotones, men ej Löss . . . (men pä Hundarne finnas 

 de så kallade Cyn or restan). 



Namnet xq-atov plägar i lexica öfversättas på latin med Kieinus, hvilket sannolikt är rätt, emedan bada 

 orden tyckas, liksom det tyska Zeeke, betyda på en gång slägten a Uippobosca och Ixodes rea, eller i allmänhet 



