UNDERSÖKNING AF FAYESKA KOMETENS BANA. 



33 



Berl. med. tid. 

 korr. för abenat. 



1858 Okt. 4 d 66446 

 6,66409 

 7,68853 

 8,62714 

 9,55329 

 11,57881 

 16,65009 



Obs. asc. recta. 



97°32' 3"1 

 98.29.23,5 

 98.58.15,1 

 99.24.23,2 

 99.49.41,4 

 100.43.39,7 

 102.49.59,2 



Obs. decl. 



+ 15°24'26"8 

 + 15. 1.24,6 

 + 14.49.23,9 

 + 14.38.10,3 

 + 14.27. 5,0 

 + 14. 2.44,3 

 + 12.59.23,9 



da. 



-46'11"1 



- 46.13,9 



- 46.24,3 



- 46.36,7 



- 46.43,6 

 -46.59,6 

 -47.10,8 



då. 



+ 7'27"8 

 + 7.30,4 

 + 7.32,2 

 + 7.47,8 

 + 7.41,4 

 + 7.31,4 

 + 7.40,6 



Obs. ort. 



Berlin 



Berlin 



Berlin 



Cambridge 



Cambridge 



Cambridge 



Berlin 



Af förestående jemförelse bildade jag på samma sätt som i § 6 följande normal-differenser: 



h Berl. med. tid. 



1858 Sept, 14 

 Okt 9 



da. det. CostF. Vigt. då. Vigt. 



- 4510 "5 - 2565 "2 6,00 + 6'14"0 6,00 



- 46.35,4 - 2704,0 5,25 + 7.35,9 5,25 



och genom dessa differensers anbringande med ombytta tecken till de i efemeriden gifna 

 orterna erhöll jag slutligen följande normal-orter för kometens tredje apparition, hvilka 

 likasom de förra äro hänförda till sanna sequatorn och aaquinoctiet: 



0'' Berl. med. tid. Geoc. asc. recta. Geoc. decl. 



1858 Sept. 14 8612'59"8 + 18°44'30"4 



Okt. 9 99.34.29,5 +14.33.52,4 



10. 



Vid första blicken på de i föregående paragraf erhållna differenser var det tydligt, 

 att elementsystemerna (I. 3.) och (II. 3) ej vidare kunde korrigeras på så sätt, att de inom 

 gränserna af observationernas noggranhet satisfierade alla tre apparitionerna af kometen. 

 Då dessutom tecknen för dessa differenser antydde en tillväxt i kometens medelanomali och 

 derigenom hänvisade på ett förhållande, analogt med det, som blifvit observeradt hos den 

 Enckeska kometen, så beslöt jag att i vilkors-equationerna för elementernas korrektioner 

 införa tvenne nya obekanta x och y, af hvilka den förra betecknade medelrörelsens och 

 den sednare excentricitets-vinkelns tillväxter under ett helt omlopp, hvilket jag härvid för 

 jemnhetens skuld satte = 2720 dagar. Enligt detta antagande korarao alltså p och ty att 

 bestämmas genom equationerna: 



ju = /u n + 



2720 



¥ = <P"+ 



2720 



samt M genom equationen: 



M=M° + ju n t + 



5440 



hvarest t betecknade antalet af dagar, räknadt från den 9 Nov. 1843. För beräkningen 

 af koefficienterna till x och y i vilkors-equationerna utvecklade jag derefter följande diffe- 

 rential-equationer : 



dv a 2 , cos (f t 2 



dv 



(2 + e. cos v). 



sin t? 



t 



dx v 2 5440 



dy 



cos (/• 





2720 



dr ... a 



— = a. tång ty. sm v. sin 1 . 



dx oT 



t 2 

 5440 



2/- t 

 3 m 2720 







— = — a. COS W. COS V. sin 1". rrrr 

 dy HM 



och erhöll sålunda följande vilkors-equationer för bestämmandet af de två nya obekanta 



x och y samt af korrektionerna till elementsystemet (I. 3.): 



5 



K. Vet. Akad. Handl. B. 4. N:o 3. 



