GEOGRAFISKA ORTSBESTÄMNINGAR PÅ SPETSBERGEN. 39 



ort, till hvilken man närmast vill referera åtskilliga andra orters longituder, och seder- 

 mera äfven å dessa sednare orter, man slutligen återvänder till utgångsorten, för att 

 genom en derstädes förnyad tidsbestämning erhålla en chronometergång, som gäller för 

 sjelfva denna exkursion eller utgör chronometerns medeldragning under densammas för- 

 lopp. Man skulle på sådant sätt erhålla de sökta longituds-skilnaderna oberoende af hvarje 

 annan vilkorlig förutsättning, än den af de utförda tidsbestämningarnes riktighet, så fraint 

 chronometern under resan städse bibehållit en oförändrad gång, eller, med andra ord, så 

 framt densammas medeldragning städse äfven varit dess verkliga dragning. För att för- 

 minska inflytelsen af chronometergångens oregelbundenheter begagnar man flere chrono- 

 metrar, hvilka man komparerar med h varandra, om ej oftare, åtminstone omedelbarligen 

 före eller efter hvarje tidsbestämning. 



Att dessa principer icke alltid under Spetsbergsexpeditionen kunnat följas, ligger 

 nästan i sakens natur, då expeditionen hade så många andra ändamål, som icke borde 

 tillbakasättas ensamt för det geografiska ändamålet. Vi finna repeterade tidsbestämningar 

 utförda vid Aeoli kors från den 7:de till den 28:de Juni; men derunder förekommer blott 

 en exkursion till det närbelägna stället "Parry's flaggstång" för bestämmande af dess lon- 

 gitud. Från den 28:de Juni till den 28:de Juli, under hvilken tid observationer äro anställda 

 å en mängd punkter förnämligast omkring Hinlopen Strait, förekommer icke någon på ett 

 och samma ställe repeterad tidsbestämning. Från den 28:de Juli till den 16:de Augusti 

 finnas åter dubbla tidsbestämningar så väl på Castréns ö som på PaiTy's ö. Efter den 

 16:de Augusti förefinnas tids-observationer å 3:ne punkter, men ingenstädes repeterade. Hvad 

 sålunda brister observations-materialet i fullständighet, har Herr Nordenskiöld sökt er- 

 sätta genom de tre under afdelningen B anförda, på observerade måndistanser grundade 

 longitudsbestänmingarne, medelst hvilka man i sjelfva verket är i stånd att erhålla chro- 

 nometerdragningar, som omsluta hela observationsperioden, ehuru långt mindre noggranna 

 än som bordt kunna ernås genom ändamålsenligen fördelade repetitioner af tidsbestäm- 

 ningar p;t samma ställen. 



En i afseende på chronometrarnes gång befarad osäkerhet, härrörande deraf, att 

 chronometerns N:o 8872 stånd blef den 8:de Augusti med åtskilliga sekunder rubbadt, 

 och att den andra fick-chronometern blef, förmodligen till följe af ofullständig uppdrag- 

 ning, den 10:de Augusti under en liten tid stående, utan att man genom en mellanlig- 

 gande osäker komparation dem emellan är i stånd att med visshet afgöra, huru mycket 

 af de från båda orsakerna uppkomna förändringarne bör tillskrifvas den ena och den 

 andra chronometern, tror jag vara fullständigt undanröjd, såsom jag längre fram skall 

 få tillfälle visa. 



För att nu ur observations-materialet härleda de sannolikaste chronometerdragnin- 

 gar, som under de antydda omständigheterna stå att vinnas, har man först och främst 

 att rådfråga de utförda komparationerna mellan chronometrarne. Dessa komparationer 

 äro följande, hvarvid jag betecknar box-chronometern med (B) och de båda fick-chrono- 

 metrarne med deras numror (8872) och (8873). 



