16 A. E. NORDENSKIÖLD, 



Vester om Sorgebay uppträder gneisen fullkomligt schiktad. Lagren stryka i bug- 

 tens riktning från norr till söder, stupa alldeles tvärbrant, samt vexla någon gång med lager 

 af tät qvartsit och lager eller stockar af kornig kalk. En likadan gneisbildning begränsar 

 äfven de sedimentära formationerna i nordvest, ehuru bergarten derstädes ofta blir alldeles 

 glimmerfattig, förlorar sin schiktade natur och småningom öfvergår till en hvit, jemnkor- 

 nig granit-gneis. En dylik jemnkornig granitlik bergart anträffas t. ex. emellan Bird- och 

 Bränvins-bay äfvensom nära formationens ostligaste gräns vid Cap Lindhagen, medan ber- 

 gen vid flere mellanliggande ställen, t, ex. vid Nordkap och Extreme hook bestå af glim- 

 merrik gneis, som å en del ställen erhållit ett ganska egendomligt utseende derigenom, 

 att mera glimmerfattiga körtlar afsöndrat sig från hufvudmassan och gifvit åt denna en 

 något mandelstenslik struktur. Samma kristalliniska bergarter träffas äfven å öarne norr 

 om Nordostlandet: på Castréns öar, dels schiktad, dels oschiktad granit-gneis; på Sabines Öar 

 granit-gneis; på den låga bergskam, som bildar norra delen af Scoresbys ö, upprättstående, 

 i öns längdriktning gående lager af skifrig gneis; på Parrys, Mårtens' och Phipps' öar dels 

 schiktad gneis, dels oschiktad granit-gneis. Jag blef visserligen icke i tillfälle att sjelf 

 besöka de öfriga af Sju öarna och den till .utseendet närbeslägtade Carl XII:s ö, men man 

 kan dock af Parrys iakttagelser på Lilla Tafel-ön, eller rättare på den litet nordligare 

 belägna holmen Ross-ön, äfvensom af den starkt i ögonen fallande likheten emellan dessa 

 öars storlek, färg och form, sluta till att dessa höga, svarta pyramidlika öar äro bildade utaf 

 upprättstående gneisschikter. Såväl å nordvestra udden af Nordostlandet, som å Castréns 

 öar och Extreme hook är gneisen genomkorsad af talrika ådror af en yngre, finkornig 

 granit. Förgäfves sökte jag att i dessa gångar anträffa det mineral, som i Sverige så ofta 

 åtföljer den yngre graniten, nemligen orthit, men fann deremot flerestädes, isynnerhet å 

 Castréns öar, Extreme hook och Parrys ö, kristaller af turmalin temligen ymnigt in- 

 sprängda i den grofkristalliniska gång-graniten. 



II. Kristallinisk kalk och dolomit. Den å vestra stranden af Sorgebay rådande gneis- 

 bildningen betäckes i fjordens botten af en mäktig kalkformation, hvilken närmast gnei- 

 sen består utaf en bländande hvit, kornig kalk, i hvilken intet spår till organiska lemningar 

 förekommer, och hvilken, då den å fyndorten sönderslås, afgifver en stark lukt af svafvel- 

 väte, utan att dock innehålla spår till hvarken svafvelsyrad kalk eller svafvelcalciuni. 

 Denna kalk löser sig utan återstod i saltsyra, är jernfri och innehåller äfven föga talk- 

 jord, samt skiljer sig genom dessa egenskaper lätt från de uppå densamma hvilande 

 mäktiga, gulhvita, med drushål uppfyllda dolomit-schikter, hvilka upptaga södra foten af 

 Hecla hook och tvenne ännu mera åt söder i det inre af landet liggande betydliga bergs- 

 toppar. Äfven i denna dolomit kan man ej finna spår till några försteningar, men väl 

 drushål klädda med små kalk-kristaller. Emellan den hvita kalken och dolomiten ligger 

 ett mindre lager af grå kalk med insprängda hvita ådror, lik den gråa kalken vid Hecla 

 hook, och straxt ofvan om dolomiten åter ett lager af alldeles hvit, kornig kalk. 



Dessa genom deras yttre utseende lätt igenkännliga kalkbildningar, hvilka i fordna 

 tider tydligen uppfyllt hela Sorgebay, ehuru de, till följe af sin lösa beskaffenhet, genom 

 atmosferiliernas och jöklarnas förenade krafter småningom blifvit förstörda och bort- 

 sköljda, har jag ej träffat å något annat ställe af Spetsbergen, och det är möjligt att 

 de endast utgöra tillfälliga varieteter af den, ibland lagren å Hecla hook så ofta före- 

 kommande gråa kalken. Att döma af de olika schikternas ordningsföljd, skulle likadana 



