24 A. E. NORDENSKIÖLD, 



brunt, för det mesta af kisel bestående bindemedel. De föga mäktiga lagren af glimmer- 

 eller klorit-skiffer och hyperit ligga alldeles uniformt lagrade emellan de öfriga schik- 

 terna, uti hvilka några spår till försteningar ej träffas. Dessa mäktiga lager äro, att 

 döma af de grofkorniga konglomeraten, ganska lokala bildningar, men af konglomeratets 

 beskaffenhet (det är tydligen bildadt af fragmenter af lagrena I, II och III), dessa schik- 

 ters från horisontalplanet föga afvikande läge m. m., kan man dock sluta, att lagren 

 i kolfjellet hvila på bildningar, samtidiga med de som träffas å Mittel-hook i Bellsund, 

 och dessa åter på de Productusförande kalk- och flint-lager, hvilka ofvanföre under III 

 beskrifvas. 



V. Lagren vid kolfjellet. Dessa bestå förnämligast af trenne olika, ehuru småningom 

 i hvarandra öfvergående schikter, nemligen: 



a) En svart, lätt söndersplittrad skiffer, å en del ställen innehållande bollar af speer- 

 kis eller kalk ined en obetydlig kärna af kis. Dessa lager, i hvilka man någon gång 

 finner temligen tydliga växt-aftryck (ganska vackra löf-aftryck), upptaga isynnerhet ber- 

 gets, genom ett lågland från det egentliga fjellet skilda bas, och man kan se en vacker 

 genomskärning af dem vid den tvära, några famnar höga afsats, h varmed detta långsamt 

 sluttande land slutar emot hafvet. Dessa lager stryka från norr till söder och falla 18° 

 emot öster. Emellan den svarta skiffern träffar man ofta obetydliga lager af en mer eller 

 mindre tät, grå sandsten, och ju mera man nalkas den svarta skifferns ostligaste gräns, 

 dess mera tilltaga dessa lager i antal, så att formationen alldeles småningom öfvergår till: 



b) Gråhvit sandsten. Af denna sandsten kan man kanske skilja två något olika 

 afdelningar, nemligen: 1. Den sandstensbildning som upptager den nedra delen af det 

 egentliga kolfjellet. Dessa lager utmärka sig genom en större täthet och derigenom att 

 emellan dem ofta ligga lager såväl af den under a) upptagna skiffern, som af konglo- 

 merat och af en grof, hård sandsten, uppfylld med fucus-aftryck , hvilka ofta äro nära 

 \ aln breda. Det kollager, af hvilket stora stycken träffas bland stenraset 500 fot öfver 

 hafsytan, hörer utan tvifvel äfven hit. Någon gång innehålla dessa sandstenslager föga 

 vackra och tydliga försteningar, lika försteningarne frän de horisontala lagren vid isfjorden. 



c) En lös, grå sandsten, med fina, insprängda talkfjäll, och talrika, ehuru föga tyd- 

 liga, små fucusartade växt-aftryck. Dessa lager, hvilka upptaga den öfra delen af kolfjellet 

 och ett mera åt öster, i det inre af bugten beläget mindre fjell, ligga nästan horisontela, 

 med en mycket svag lutning emot nord eller nordost. De under IV upptagna lagren 

 höra tydligen alla till samma, å Spetsbergen vidt utbredda formation, hvilken tyckes sträcka 

 sig öfver det inre af landet sannolikt ända upp till Tre Kronor. Hvar och en, som å ort 

 och ställe varit i tillfälle att se dessa schikters lagringsförhållanden, kan ej ett ögonblick 

 betvifla, att de lager, som innehålla de löflika växt-aftrycken, och de, hvilka föra till släg- 

 tena Nucula, Area, Inoceramus m. m. hörande försteningar, tillhöra samma formation, eller 

 åtminstone att lagren med växt-aftryck flerestädes äro underlagrade dessa sednare Nucula, 

 Area m. m. förande schikter, hvilka åter äro fullkomligt likartade med de lager, i hvilka 

 Blomstrand vid Isfjorden träffat aftryck af ganska stora och vackra Ammoniter. 



VI. En nybildad sandsten, som är alldeles lös, samt innehåller afrundade kolbitar 

 äfvensom ytterst otydliga fucuslika växt-aftryck. Dessa sandstenslager, hvilka tydligen 



